288 
M. Romnv^'s og Cbapmans Forsog s-snes imidlertid at godt- 
ejore, at denne Forskjel irgen svnderiig Virkning freml-Tinaer 
paa Ec^skailei] heden af et Skib. Og Constrnctoren selv burde 
li.-ive erindret sig det slette Udfald med Cirkellinierne paa en 
ClialiTT^pe , soiii netop var bygget til Forsog dermed i Brest, 
Aar 1776. 
IiniJIertid bor dette Forsog dog alligevel interres?ere 
^ille Soemænd og Lærde. Hovedspantet i dette Skib, mod« 
sætter forholds viis det flydende Legeme meget mindre Over- 
flade, en Omstændighed, som efter alle de nA'este Formod- 
jiiiieer 02; Liottaaelser synes at være allermeest tjenlig til For- 
nierelse af Fartens Hastighed. Dette uagtet har dog Praxis i 
D De? 
Soevæsenet alt for ofte omstodt Theorien , til at man skulde 
drage nogen Slutning derom af denne Constructiod , i hvilken 
mange Ting \el ere e^ne i Svar-tiUalt ^ men ogsaa mange 
vilde kunne anveiides paa den gamle Bvgningsmaade. Saavel 
de, der i Forvejen vilde dadle, som de der vilde anprise 
samme, svnes os derfor begge lige ubesindige i deres Domme. 
Heller ikke var det selv vanskeligt at see , hvorledes Con- 
structorens bestemte Tone oite coritrasterede med hans vak- 
lende og ubestemte Fremgang. Det gjelder her ikke allene 
om at faae at vide^ om man kan sammensætte et Skib af Plan- 
ker ; man maae frem for alt lære at kjende Vukningen af de 
Forandringer, der ere anbragte paa Skibets Skabning, og der- 
paa i Særdeleshed er det, den almindelige Interresse gaaer 
lid. Erfaring vil lære , om dette besidder bedre Egenska- 
ber end andre, om det er ligesaa beqvemt til at knibe \'indcn^ 
lige saa let at styre, ligesaa sikker og ligesaa færdig i dets 
Evolutioner og Bevægelser, lige saa skikket til at iinodstaae 
Stormen, 05 ovei^viude de Qvrige fra .Suefarten uadskillelige 
