32a 
betisk med den persepolitaiiske t,cov ]3eslægtet Skrift J^^ saa var 
maaskee den sikkerste Vej til at opdage . xALlphdhe^e!: cen^ 
at studere disse, som efter al Rimeliglied ere skrevne i den 
ostaramæiske Dialekt, og folgelig vilde være langt lettere at 
forklare , end gammelpersiske Inscriptioner. Men saalænge 
dette endnu ikke er skeet, og ikke liar kunnet skee, maae vi 
i Forsogene at læse Pil skriften , ey allene holde os til den 
sædvanlige Deschifrermetliode^ for hvilken det, saasnart Cliii- 
ren er alphabetisk ^ og Sproget ikke aldeles tibekjendt, sjelden 
vil være uniiieligt, at opdage de herskende Vokaler og enkelte 
Consonanter, og saaledes efterliaanden at fores videre : men der- 
hos maae tillige bruges et andet vigtigt Hjelpemiddel , Sam- 
menligningen med de beslægtede Sprogs Characterer. Ved 
dette sidte kommer det kun an paa rigtigen at bestemm.e de 
til saadan Undersogelse tjenlige Alphabeter : cg efter min Over- 
beviisning er det hverken Phoniciske, Græske, eller. Runiske, ^) 
y) Jog Iiar knn scet en eeiieste Steen af delte Slags, som Hr. Usko har 
bragt med fra Asien , og Kvornf Hr. Oberconsistorialraad ZoUiier i Bet- 
lin har iiiecldeell mig en Copie. Den er beskrevet paa alle Sider, og 
har paa den eeiie Indtrykket af et Sigret, hvori et Hoved var skaa- 
ret. Bog^, laverne hore lii det persepolitanske Skriftsyslem ; men Afvexlin- 
£,en er ikke stor. Jeg formoder at mange iblant dem ere Tal , og at 
dirsse Stene, hvoraf d*r skal gives mange, maaskee kunne indeholde 
Levnijiger af Bai)\douiernes ældste astronomiske ObservatioDer for Alexan- 
der , der vare skrevne coc ti/es laterculi , som Plinius s'i^qy I{is for. 
Natur. L. MI. c, 56'. og paa hver af hvilke rimeligviis stede Een 
' Dagslngtlagclser. See Bailly histoire de l'Astronomie ancienne p. 3G-^. 
folg. Opdagelsen er viglig. Den forriger Rimeligheden af dette Skrift- 
systems hoje Alder og store Udbredelse i Asien lleere Aarhundrede Vor 
Alexander. Thi Babylonierne havde , da denne Erobrer kom til deres 
Stad, aUerede 722 Aars uafbrudte astronomiske Observationer. 
g) A. Celsius har formodet at der kunde være nogen Lighed imellem 
Runerne og de persepolitanske Inscriptioner. Men Court dc Gebelin^ 
