Epoke , forend Visclmu r efor acierte Indiens E.eljgion 5 fordi ban troer , 
at Bygningerne liAvé været et Mag'eners allerældste Pieligion, den rene 
Sabæismus, helliget Tempel 5 og at efter Vischnus Reformation ingen 
Indianer, hvilke efter hans Mening forestilles paa Basreliefern« i de 
Figurer, ^om bære Guldkjæder, havde vovet at bivaane en Religi- 
onsdyrkslse ^ der var saa forskjeiiig fra hans. Essai su?- VhistQire 
du Sal) é Isme. Mez^ i'/SS. Tome I. p. 5o. 
Saiume Nole sidste Linie , /// Samling læs / Samling, 
S. 269. lin. 14. ]Jjemschid\?es Gjemschid. 
S. 277. 1. 2. slet Ordene ud: tillige med Analogien af ajidre orieti' 
talske Kongegrai'e, 
5. 278. lin 14. saa læs som. 
S. 2B7, nederst paa Siden og Note 1. Maaskee at nyere Opdagelser ville 
ov erbevise os om, at Ægypterne ogsaa i den ældre Periode af deres 
Kunst have kjendt Basreliefs, Sieheiikees Handbuch der Archaologie 
I. p. i5i. citerer ligeledes Winkelmann , og iilstaaer at ægyptiske 
Basreliefs ere yderst sjeldne; men beraaber sig dog , til Beviis paa 
deres Tilværelse, paa nogle af denne Nations Oldsager i det borgi- 
snske Museum. Og i de korte Beretninger de fianske Lserde , der 
for nærværende Tid opholde sig i iSgyplen , have indsendt om de 
mærkværdigste Ruiner , tales der ofte om Basreliefs. Men mueligt 
var det, at.disae Lærde for det meeste have givet den i Begyndelsen af 
Noten 1. beskrevne Sculptur dette almindelig bekjendte Na%n. Sa- 
gen vil oplyses inden kort Tid , saasnart Beskrivelsen over og Teg- 
ningerne af de vigtige Opdagelser, som ere gjorte i Ægypten^ komme 
for Dagen* ■ 
S. 291. lin. 22. den lacs deres, 
S.- 309. lin. 25—45 læs 43. 
I andet Hæfte. 
S. 276. 2 lin. fra Enden Fig. il læs Fig. 4. 
S. 277. lin. 5. Fig. S. læs Fig. 5. 
S. 299 sidste Linie i Note 1. læs 
S. 3o2, 1. 1 3. y^^iv X(^6(ycv- lacs y,;j.Jv %/Jy;r/;v. 
