91 
del andra stiålen utskjuter i en trådlik spets, ehuru 
cj sä långt som hos H vitlingen. 
Anns ligger framom kioppens första tredjedel , och 
framom första ryggfenans början. Skild derifrån ge- 
nom ett litet mellanrum, böl jar analfeiian ^ som förut 
nämdt, i linie med första ryggfenan, så att dess längd 
är ungefär en tredjedel af hela kroppens, och längie 
än afståndet från fenans början till nosspetsen. Fenan 
beslår af 36 — 38 strålar, af h vilka de 3 fiämsta äro 
odelta; den 5:te och 6:te strålen äro vanligen längst, 
och derifrån aftaga de följande helt småningom ända 
till inemot fenans slut, då aftagandet blir hastigare. 
Afståndet mellan första och andra analfenan är 
helt kort. Denna sednare är icke hälf^ten så lång som 
den första, men ungefär lika hög; dess stiålar, 24 — 25 
till antalet, stå mycket tätare än strålarne i första 
analfenan, och aftaga bakåt hastigare i längd; de 
3 — 4 främsta äro delta. Sisla rygg- och analfenan upp- 
höra bak till på samma ställe, nära sljertfenans rot. 
Liksom hos de andia Torsk-arterna, går Stjcrtfe- 
nan med många små strålar upp på sidorna af den 
lancettformiga stjertroten. Af större stiålar, som nä 
ut till stjertfenans bakre rand, hafva vi alltid läknat 
25, och dessutom på h vardera sidan, ofvan och nedan 
7 — 9 smärre. 1 ändan är stjei tfenan djupt gaffellikt 
klufven, ungefär som hos Sejen; dess största längd på 
sidorna innehålles mer än 6 gånger i totallängden , och 
dess minsta längd, i midten, utgör föga mer än ^ af 
största längdeh. Alla fenorna öfverklädas af en tem- 
ligen tjock hud; men sjelfva hinnan som förbinder 
strålarne, synes vara sköiare än hos närstående aitei-, 
h vårföre fenorna ganska sällan trä(Fas hela och oskadda. 
Fjällen äro tunna och lätt alFallande, ungefär af 
samma storlek som H vitlingens, men till formen icke 
så jemnbreda, utan inåt bredare. Siclolinien \ö\)ev un- 
der hela sin stiäckning nära rygglinien och dermed 
parallelt, .sä att dess afstånd från alla 3 ryggfenorna 
är detsamma; först på stjerten, hvars midt den inta- 
ger, kommer den litet närmare rygglinien. En annan 
linie, bildad af musklernas möte, löper längs sidans 
midt, och sammanfaller pä stjerten med sidolinien. 
Färg.- ryggen blågrä, sidorna ljusare, buken hvit . 
med silfverglans. Sidorna tätt beströdda med smä 
svarta punkter; dylika, men ännu tätare och mindre, 
