214 
sä II så säkert bestämma äfveii äldre, spritlagda 
exemplar af dessa arter, som genom att bringa 
ett litet stycke af buden under mikroskopet. 
Dessa kalkstycken foiekomma: 
ä) I kroppens yttre bnd (se t. ex. styc- 
ken af buden fig. 8-9, 28, 29, 53, 56) bos alla 
våra arter utom en enda, Thjonidiitm comnmne 
INoB. {Cucurnaria Forbes), der allt spår till kalk 
saknas i sjelfva kroppens bud; men i fötternas 
spets, samt på munliuden ocb tentaklerna, finnas 
äfven bos denna art kalkstycken som vanligt. — 
Hus de arter der sjelfva buden är olikartad, äro 
ock dessa kalkstycken olika, såsom bos slägtet 
Cuvieria j der de på ryggen ocb sidorna äro sam- 
raanvuxne till stora fjäll, men under buken bafva 
ett belt annat utseende. De ar ler, b vilkas bud 
är tätast belagd med sådana kalkstycken, kunna 
icke spricka, såsom Cuvieria scjuamataj, Ciicuniaria 
Hjndmanni (fig. 8 — 9) ocb lactea. 
b) I f ö 1 1 e r n a s (sugrörens) spets finnes 
alltid en mer eller mindre rund ocb regelbun- 
den kalkskifva (fig. 22, 34-, 52), som bär synes 
vara ett nödvändigt villkor för föi magan att suga. 
En dylik skifva finnes i fötternas spets bos alla 
Echini (fig. 63), men, besynnerligt nog, icke hos 
Asterierna. 
c) På fötternas sidor tinnes kalk under 
belt andra former, nemligen såsom förlängda tvär- 
stycken. Sådana finnas icke alltid; men de fötter, 
som äro tätt belagda dermed {Cucurnaria Hjnd- 
manni j, fig. 12, C. elon^ata y Thyone Fnsus), 
kunna icke indragas. 
d) I tentaklernas bud finnes alltid kalk, 
ocb alltid under andra former än i kroppens 
bud. Ej sällan finner nian kalkstycken af belt 
olika f >rm vid tentaklernas basis ocb i deras spets 
