261 
paret slår alltid pä nästa plåt, vanligen så, att 
dess båda porer ligga i samma rad med de båda 
porerna i nedersta paret af följande rad (se Tab. 
IX, fig. 32, 38, Tab. X, fig. 42). 
c) Knölarnes antal ocb storlek på ska- 
let (som naturligtvis alltid bestämmes af taggar- 
nes) lem nar vigtiga karakterer; men det är nöd- 
vändigt att dervid göra afseende på de förändrin- 
gar som åldern förorsakar. Hos alla Echini sitta 
laggarne i början i 20 vertikala rader (en tagg på 
h varje ambulacral- och interambulacrai-plåt) , och 
sk VåvioQ Echini ännu äro helt små, hafva de icke 
flera än dessa primära taggar. Men under ti 11- 
vexten begynna småningom, omkring dessa, att 
framkomma secundära*) taggar, hvilka hafva , 
en synbarlig tendens att på skalet ordna sig i en 
quincunx, och bilda reguliera rader, så väl ver- 
tikalt som tvärsöfver h varje plåt. I hela denna an- 
ordning ligger skenbarligen samma plan till grund 
hos alla arterna, blott olika modifierad. Man 
skulle i detta afseende kunna dela våra inhemska 
arter i 3 afdelningar, livar och en innefattande 
2 arter. Hos E. elegans och E. virens förblifva 
de secundära taggarne alltid vida mindre än de 
primära, och på skalet af dessa arter ser man 
derföre alltid, äfven då de nått sin fulla storlek , 
20 mycket markerade rader af större knölar ((jfr 
Tab. X, fig. 42), som gå från anus till munnen 
som meridianerna på ett klot, och äro märken 
el ter de primära taggarnes insertion. På h varje, 
så väl ambulacral- som interambulacral-plåt, sitter 
här alltid en primär tagg, genom sin storlek gan- 
*) De taggar, hvilka vi här med Forbes kalla sekun- 
dära, indelas af Valentin i sekundära , tertiära, qua- 
ternära o. s. v.; h vilken indelning emellertid för 
närvarande afhandlings föremål är af bindre vigt. 
