348 
De hade bestämt en ny atom vigt för qvick- 
silfver, den de äfven gjort lill en jemii multipel 
af 12.5=1250, då vi förut ansågo den vara 
1265 823, och hade sedan från cinoberns analys 
beräknat svaflets. Denna förändring i qvicksilf- 
rets atom vigt inflyter väsendtligt på en annan 
atom vigt, nemhgen guldets, som blifvit beräknad 
från den qvantilet guld, som fälles metalliskt af 
en gifven vigt qvicksilfver. Detta föranledde att 
söka ånyo bestämma ätven guldets atomvigt på 
ett sätt som icke berodde af qvicksilfrets. 
Svaflets atomvigt. 
Den äldre atomvigten, 201.165, bestämdes, 
redan 1818, på följande sätt'-'): 
10 skrämmer bl v, återstäldt med kolad cre- 
mor tartari af förut väl från andra metaller renad 
blyoxid, upplöstes i salpetersyra i en vägd pla- 
tinadegel, väl betäckt med inåt kupigt lock ; efter 
skedd upplösning tillsattes destillerad och med litet 
vatten utspädd svafvelsyra, så att litet deraf 
tillkommit i öfverskott, hvarpå vätskan afröktes 
i vattenbad till dess den icke mera luktade af 
salpetersyra, hvarefter svafvelsyran afröktes öfver 
en enkel spritla in pa '•"''") vid en slutlig hetta, som 
svagdt glödgade degelns botten. Sedan vägdes den 
svafvelsyrade blyoxiden. Från blyets atomvigt 
beräknades den svafvelsyrade blj^oxidens, och då 
derifrån afdrogs vigten af 1 at. bly och 4 at. 
syre, så var återstoden svaflets atom v ig t. Af de 
två försök, som kommo hvarandra närmast , drogs 
ett medelresultat, som sedan tjenade till beräk- 
ningen af svaflets atom vigt. 
*) Afliaiuil. i lysik , kemi och mineralogie V. 394. 
**) Sprillainpor ined ilnbbel luftslröni voro då nnnii 
till keniiskt l)ruk obekanta. 
