354 
sammanhängande i en massa, lätt alt uttvätta. 
Efter uppliöiande af sallsjias uLveckling, glöd- 
gades massan i vätgasen några minuter, fick se- 
dan svalna i gasen och glödgades derefter några 
Ögonblick, då luften fält ersätta vätgasen, h var- 
efter den vägdes. Chlorkalium utdrogs sedan ur 
kulan med varmt vatten, och när det derifrån 
afrinnande vattnet icke mer gaf någon reaktion 
med saljDetersyrad silfveroxid, torkades guldet i 
kulan, glödgades och vägdes. Förluslen i välgas ger 
chlurhalten, den i vatten halten af chloi kalium. 
Det skulle synas som borde chlorhalten gifva 
ett medel att kontrolleia alomvigten, genom be- 
räkning derifrån, men då saltet, som är fatisce- 
rande och lätt torkar, förlorar sista vattenhal- 
ten, gäl* alllid litet chlor med och saltet håller 
litet kalium-guldchlorur , hvarföre det också efter 
en sådan torkning, vid lösning i vatten blir oklart 
då det upjwärmes, af litet guld som utfaller. 
Derigenom blir den från chlorhalten beräknade 
eqvi valentvigten för hög och i de olika försöken 
mycket omvexlande. 
Jag har anställt följande 5 försök. 
Dubbelsaltets 
Återstod 
Vigten af 
Vigten 
Eqvivalentvigten 
vigt. 
efter re- 
chlorka- 
af guldet. 
af guldet. 
duktion 
lium. 
med vUtgas. 
4.1445 
2.9775 
0.8185 
2.159 
2458.745 
2.2495 
1.61625 
0.44425 
1.172 
2459.120 
5.130 
3.686 
1.01375 
2.67225 
2457.120 
3.413 
2.45125 
0.674 
1 .77725 
2457.920 
4.19975 
3.01975 
0.8295 
2.188 
2458.730. 
Medeltalet deraf är 24 5 8.327 som utan sär- 
deles fel kan lagas till 2458.33. Den enk la atum- 
viirleii blir då 1229.16;'^ 
Beriikningarna efter ehloieii gifva alla öfver 
24()0 för e(j vi valentvigten , af lätt insedda skäl. 
