16 
portarne af Buenos Ajres. "Ranquelches' -Indi- 
anerna bebo en lika sträcka vester ut till Cor- 
dillererna och under samma latituds paralleler. 
Dessa tvenne stamujar äro liksom Cbanuas, vil- 
da, krigiska och otillgänc^lige för civilisation. 
'Tequenches"-Indianerna bebo östra sidan af Cor- 
dillererna och "Gueliches" den sydvestra delen af 
Pampasslätterna. 
Man antager vanligen att dessa fyra folk 
tillhöra en stam, men jag tror mig icke böra in- 
stämma i denna åsigt, emedan de visa ganska 
stor olikhet i lynnen så väl som i bruk och se- 
der. Att "Pequenches" och "Gueliches"-lndianer- 
nas grenar äro af x\raucanska stammen kan man 
för visst antaga. Deremot anser jag Puelches 
och Ranquelches rätteligen vara utgreningar af 
Charruas, som bebolt östra sidan af Platafloden, 
h vilka under förföljelser eller inbördes krig blif- 
vit drifne öFver Paranafloden , h varefter de dra- 
git sig söder ut för att bibehålla sin sjelfständig- 
het. Man har äfven ansett dem ifrån böl jan haf- 
va utgjort en särskilt stam, under namn af "Que- 
randis". 
I anseende till deras karakter, bruk och se- 
der, öfverensstämma de fullkomligt med Char- 
ruei na. 
Då i mitt fädernesland flere naturfoi skare 
sysselsätta sig med ethnografiska undersökningar 
och intresset för kännedomen om den nva verl- 
dens ur-invånare i samnia mån stegras, som flere 
och flere spår eftei* desamma försvinna, så ansåg 
jag mig, i den mån lillfället niedgaf, böra skälla 
ett bidrag till historien om de otaliga slammarue 
af Amerikas ur-invånare. 
Äi- 1832 förelog sig Presidenten Rosas ett 
utrotningskrig emot de viKla stammaine i Plala- 
