67 
Hetta till en grön, metalliskt glänsande, i brottet 
kiistallinisk massa, utan att sönderdelas, så vida 
upphettningen sker, h varken i glaskärl eller så, 
att lamplågan kan verka reducerande. Upphet- 
tad i glaskärl, sönderdelas den vid beröringsytan 
redan innan + 2(W, hvarvid chromsyradt alkali 
bildas. Af chlor vätesyra eller chlormetallens lös- 
ningar sönderdelas den ögonblickligen. Upphet- 
tad i vätgas, reduceras den till en blandning af 
chromoxid och metalliskt silfver; är den förut 
upphettad till omkring +70° då vätgasen får 
börja inverka, så sker reduktionen under eld- 
fenomen. 
Tvåfaldt chroméyrad silfveroxid faller såsom 
ett cinoberrödt pulver, då en lösning af tvåfaldt 
chromsj^radt kali sättes till en lösning af salpe- 
lersyrad silfveroxid; hafva föreningarna en viss 
grad af utspädning eller äro de varma, afskiljes 
saltet under form af små brunrö'la, glänsande 
kristallnålar. I vatten löses detta salt något, 
men undergår tillika en sönderdeloing, så att 
chromsyra bildas och en motsvarande qvantitet 
neutralt salt bildas; för hvilken orsaks skull det 
svårligen kan fås fullkomligt rent, så vida man 
icke lyckas erhålla detsamma i större kiistall- 
nålar, h vilka genom hastig afsköljning och iit- 
prässning kunna befrias från moderlut. Det är 
vattenfritt och tål upphettning till öfver +100% 
utan att sönderdelas, men innan börjande röd- 
glödgningshetta smälter det under utveckling af 
syrgas till en blandning af chromoxid och neu- 
tralt salt, som vid högre temperatur sönderdelas 
till chromoxid och metalliskt silfver. 
Alldenstund det neutrala silfversaltet vid 
reduktion i vätgas förlorar fem åttondedelar af 
sin syrehalt, försökte jag först att bestämma chro- 
