81 
helt koit, "Qvantitet" (ulan tillagdt epilhet) mena 
vi h varje ullrjck af formen 
(öt och ]3 leela q vant.); 
cc kallas qvantiletens reela del, /3 coefficienten för V— 1 
uti qvantiteten. 
Hvarje qvantitet, i hvilken coeff. för V— 1 
icke är noll, skall utmärkas med benämningen 
imaginär qvantitet; h varemot det uttryck öt+pV— 1, 
deruti cuelf. jS är =0, skall anses likahetydande 
med uttrycket a och är således en reel qvantitet. 
Begreppet "qvanlitets 3Iodyr är bekant. 
definitionen på "lika stora qvantiteter'''' följer, att 
l:o) lika stora qvantiteters modyler måste vara lik i 
stora ocli 2:o) endast den qvantitet är =0, hvar'^ 
modyl är noll. Vi behöfva här endast nämna be- 
greppen "Summa r ''Rest;' ''Produkt (Dignitet)" och 
"Qvot" för att hafva angifvit betydelsen af tecknet 
(1) eller [ct + liV~lY 
för hvarje qvantitet x, då y är reel af helt tals nu- 
merisk valör (=±m), nemligen 
x'^ = xxx..,.[m fa c t.) och a:;~"'= — , 
äfvensom då y är noll (åtminstone om x icke är 
noll), *) nemligen 
X^=:l, 
) Hvad beträffar betydelsen af tecisnet 0-^ {f en upp- 
gifven qvantitet, af h vilket slag den än raå vara), 
så jnå här — till förebyggande af all villfarelse — 
en gång för alla erinras, att som detta tecken aldrig 
i Analysen förekommer annat än såsom tecken för 
den gräns, b var ti 11 jcJ^ convergerar, då man låter den 
för tillfället ifrågavarande qvantiteten x convergera 
