93 
sion med nåoot förut statiieradt, antaoa tecknet x'^ 
äfveii i detta fall (/x ii iationel) såsom likabety- 
dande med det 2:a membrum af (11) och (11') 
— eller af (14) — , eftersom genom denna antag- 
ning eqv. (11) blir identisk för /3=0. Och sålunda 
är nu betydelsen af tecknet 
(1) 
bestämd för hvarje reelt y, 
I sammanhang härmed inses, att naturligtvis 
ingenting är som hindrar att utsträcka eqvatio- 
nens (6) och således äfven eqvationernas (6') och 
(6'') giltighet äfven till nu ifrågavarande fall (^ ir- 
rationel), — eftersom tecknet ((a?)/^ för detta fall 
ingenstädes i det föreg. af Analysen fått sig någon 
betydelse tilldelad. 
Benämningarne Potens och Principal-potens må 
äfven härvid bibehållas. 
Och om vi nu på ett ställe sammanfatta allt 
det hufvudsakliga , som i det föreg. blifvit om 
qvantiteters potenser statueradt; så erhålles föl- 
jande 
Theorem. 
Om x = ct+I^V—l är en qvant. hvilkensomhelst (icke 
noll, åtminstone), cc och p reela, 
p reel af helt tals numerisk valör eller noll, 
fx reel hvilkensomhelst, 
^ modylen =Va^+/3^, 
6 reel, hvilken man behagat välja, ibland dem 
hvilkas cos. och sin. satisfera eqvationen (5) , 
T =Arcte--; 
