124. 
då b betyder en uppgifven qvantitet (icke noll eller i j 
samt a och p reela uppgifna qvantiteter. — 
Enligt (66) kan vilkoret (2) sliriCvas med 
(29 , . , . e'^'=x,- 
hvaraf genast inses att, då x är noll, ingen ^ändlig , 
qvant. z finnes som satisfierar problemet, — 
Men i hmrje annat fall är eq va linnen (2') 
likabetydande med denna 
z=^, (enligt §. 4 N:o 1), 
som sålunda utgör den allmänna solutionen af 
vårt jDrohiem. — 
Enbvar af de qvanlir z, som salisfiera (2), 
skall kallas "en b-logarithm för eller "en log- 
arithm för x i det system livar s bas ärb"^^^J: ocb 
flet allmänna uttryck, som i sig innefattar alla 
dessa logai ilbmer för x, skall kortligen betecknas 
med ho^^j^onjj eller — då någon förvillelse icke 
*) Vore Z»=l; så följer af relationen b^ = e^^^, d. ä. här 
l^=e^ ' alt frågan voj"e alt finna alla de z-valört^^r 
som satisfiera vilkoret 
z/J) 
e =JC'. 
Men någon sådan finnes tydligen icke i annat fali 
än det speciela, att r vore =1: och då SiUislicras 
vilkoret af hvilken s-valör som helst. — 
**) Någon (andlig) qvanlitet u+7^V — 1 ji ooli i» reela". 
som sknlle salisfiera vilkoret c''^^^ ^=<^, finnes ju 
uppenbarligen icke. 
'**) Det nr sjelfklait, alt vi genom denna definitions 
anlagande icke råka i strid med hvad förut i Ana- 
lysen är om benämningen Lo^aritlim stalueiadt 
ulan tvärtom. 
