346 
blifvil uppgjord, har hans sätt, att se samman- 
sättningens art, nästan blifvit trugadt på kemi- 
slerna och med den framgång att, ehuru han 
tidtals funnit sig nödsakad att ombj ta föreställ- 
ningssätt, han dock försökt att, efter sina åsigter 
af den organiska sammansättningen, ombilda åsig- 
ten af den oorganiska. Grundbegreppet i hans 
tankebilder är dock i fuH iikartighet med Dumas's, 
nemligen typer och melalepsi. 
Samma kemiska thema har äfven Gerhardt 
varierat i ett arbete öfvei* den organiska kemien, 
hvari han icke efterger någon föregångare i an- 
vändandet af fantasibilder såsom rationella sam- 
ma nsä ti ningsåsigiei'. 
Persoz har utgått från den giundsats, att 
sådana kroppar, son) bestå af kol och väte med 
svre, eiientlif?en äro att betrakta såsom kolbun- 
det väte, hvari väteeqvi \ alenter blifvit metalep- 
tiskt ersatta af ett lika antal atomer koloxid, och 
att en sådan förening sedan kan förbindas med 
kolsyra. Det är, såsom man ser, läran oih sam- 
mansättning af binära föreningar, till h vilken sub- 
stitutionstheorien är lämpad. Så t. ex. om alko- 
hoin emj/niskt består af C^H^O', så blir dess ra- 
tionella formel, efter Persoz, = C* q?q, , d. ä. två 
eqvivalenter väte, i formeln C*tP, äro utbytta 
emot 2 at. koloxid. Ättiksyran deremot, hvars 
empiriska formel är C^H^O\ härstammar från 
OH% hvaii en eqvivalent väte är utbytt mot 
en atom koloxid, C^^q , och denna kropp är se- 
dan förenad med 1 at. kolsyrra = C^^q + CO'. 
LöwiG föreställer sig, i den organiska sam- 
mansättningen, vissa grundföreningar af kol och 
väte, eller af dessa båda med syre, h vilka sedan 
kunna förenas med koloxid, med kolsvra, eller 
