355 
Jitgöias af flera alomer af det kolbundna vätet , 
och vid substilution kan en af dessa isender ut- 
vexla sitt väte mot chlor, hvarvid chiorkolet 
jemte det öfriga chlorbundna vätet qvarstannar i 
föreningen såsom koppling, till ex., låt kopplin- 
gen ulgöras af 3 at. €H'. Om då en atom isen- 
der af €tP af ch loren förvandlas till G€P, d. 
ä. till oxalchlorid, så får man genom substitu- 
tion 3 syror, i h vilka sjelfva den sura kroppen 
är oförändradt densamma , men med 3 olika kopp- 
lingar, nemligen CC1'+2GH^ 2€€l^+€H' och slut- 
ligen 3€€l^ b. Detta successiva utbyte af väte 
mot chlor kan dock ske äfven på annat sätt och 
med bildning af annorlunda beskaffad koppling, 
för hvilken förändringsart jag dessutom skall an- 
föra positiva bevis. Jag har, i den förut åbero- 
pade Lärboken i kemien, Del. 1, s. 709, anlbit, 
att ättiksyran möjligen kan vara en kopplad oxal- 
syra, hvari kopplingen är €tP. Jag tror icke att 
det ännu kan afgöras om så är; men låtom oss 
antaga detta fall såsom exempel. Om då ättiksyran 
är € + €H^ och deri en eq v i valen t väte utbytes 
emot en eqvi valeiit chlor, så har man €H^G1 , detta 
är elajdchlorur och denne liörer till de kroppar, 
som bilda kopplingar åt syror. Utbytes ytter- 
ligare en eqvivalent väte mot chlor, så uppkom- 
mer €H€P, formylsuperchlorur, såsom koppling åt 
oxalsyran, med ännu ett utbyte hafva vi ox- 
alchlorid €GI% såsom syrans koppling, d. ä. ät- 
tiksyran är förvandlad till chloroxalsyra (Acide 
chloracetique, Dumas). Vid försöken öfver chlo- 
rens inverkan på ättiksyran, har man drifvit 
denna ända till fulländning, det är sålunda obe- 
kant om dessa mellangrader har gifvas. Men up- 
penbart är att de kunna gifvas, och om detta är 
fallet, är det lika uppenbart att ättiksyran är 
