366 
Il vart och ett ställes elektriska täthet hta myc- 
ket ökad eller minskad. För öfiigt begripes lätt, 
att meddela positiv elektricitet är det samma sora 
borttaga negativ och tvertom. 
Den af den fördelande och fördelta elektri- 
citetens verkningar oafhängiga utbredningen af 
den niecldeita elektriciteten i den fördelade le- 
daren, kan tillä fventjrs ännu mera öfvertygande 
härledas från den statiska grundsatsen, att då ett 
system af krafter är i jemvigt, så rubbas denna 
icke, om ett annat system af krafter, som i och 
för sig är i jemvigt, tillägges det förra. Som 
förut är anmärkt ^ äro alla på en gifven punkt i 
det inre af den fördelade ledaren verkande elek- 
triska krafter i jemvigt. Lägger man således till 
det elektriska lagret på ytan af den fördelade le- 
daren i tankarne ett annat elektiiskt lager, hvars 
verkningar på h vilken som helst punkt i leda- 
rens inre för sig äro i jemvigt, så störes jem- 
vigten icke, enligt nyss uppgifna grundsats. Om 
således en viss mängd elektricitet meddelas den 
fördelade ledaren, så måste den ordna sig på ytan 
alldeles på samma sätt, som i det icke fördelade 
tillståndet, annars vore jemvigt möjlig på mer 
än ett sätt. 
Om den fördelande kroppen sjelf är en le- 
dare, så är fördehiingsprocessen mera samman- 
satt. Här konmier nemligen återverkan af den 
i den fördelade ledaren uppväckta elektriciteten 
i betraktande, och elektriciteterna i båda ledarne 
anordna sig på ytorna enligt den lagen, att re- 
sultanten af alla elektriska krafterna, sotn verka 
på h vilken punkt som helst, icke allenast i den 
fördelade, utan äfven i den fördelande ledaren, är 
noll. Om i detta fall den fördelade ledurens elek- 
triska tillstånd förändras, sa förändrar sig genast 
