367 
elektricitetens anordning i den fördelande. Med- 
delas den förra en gifven mängd elektricitet, så 
utbreder sig visserligen äfven denna på ytan oaf- 
hängigt af de redan för handen varande elektri- 
ska krafterna, men då den meddelade elektrici- 
teten förändrar elektricitetens anordning i den för- 
delande ledai en, så förändras äfven det elektriska 
lager, som motverkar densamma i den fördelade, 
och den verkliga elektriska tätheten i ett gifvet 
ställe på den sednares yta efter meddelningen, 
kan icke bestämmas på förut nppgifna sätt. Lik- 
väl kan man återföra detta fall till det föregå- 
ende, om man tänker sig den fördelande leda- 
rens elektriska tillstånd oföränderligt, och då blir 
hvart och ett ställes elektriska täthet, i den för- 
delade ledarens yta, algebraiska summan af den 
elektriska tätheten efter den afledande vidrörin- 
gen, och den afledda elektricitetens täthet, med 
afseende på samma ställe, då denne utbreder sig 
på ledaren utom den fördelande verkningssferen. 
Att jemvigt i denna händelse icke kan bestå, 
då till elektriciteten på ytan af den fördelade le- 
daren lägges en gifven mängd elektricitet, som 
der är utbredd på samma sätt, som i det icke 
fördelade tillståndet, är äfven klart deraf, alt 
denna elektricitet endast är i jemvigt för punk- 
terna i den fördelade ledaren, då deremot den 
fördelande och fördelta elektriciteten hålla h var- 
and ra i jemvigt med afseende på punkterna i 
båda ledarne. 
Af det föregående inses, att man kan anse 
elektriska lagret på ytan af den fördelade och 
isolerade ledaren, antingen denna före näi mandet 
till den fördelande kroppen är elektriserad eller 
icke, såsom sammansatt af tvenne elektriska la- 
ger, hvaraf det ena är enahanda med det lager, 
