371 
hvarje punkt af ytan är bestämd genom eqvatio- 
nen e=f+g. Är oledaren icke elektriserad , blir 
öfverallt e = 0, och f=^ —g , d. v. s. att de fria 
och bundna elektiiciteterna äro i hvarje punkt 
lika stora, men niotsatla, hvilket i sig är klart. 
I verkligheten synes hk väl knaj)pt någon kr(jpp 
gifvas, hvars yta är till den grad oledande, att 
verkan af den fördelande elektricilelen är allde- 
les omärklig. 
I enligliet med hvad förut är anmärkt, ver- 
kar den fördelade ledaren tillbaka på den för- 
delande kroppen, till och med då den isolerad 
och icke elektriserad närmas den sednare, och 
förändrar dess elektriska tillstånd om den är 
ledande. Elektriska lagret på ytan af den sed- 
nare sönderfaller således i det fiia och bundna, 
om man anser den fördelade ledaren som den för- 
delande, och allt hvad förut i detta ämne blif- 
vit yttradt, gäller äfven nu. Vidröres den egent- 
ligen fördelade ledaren, så binder den tillbaka 
ofta en betydlig del af den fördelande kroppens 
elektricitet, likväl kan denna återverkan aldrig 
gå derhän, alt all elektricitet skulle bindas i denna 
sednare, och denna yttrar derföre i alla punkter 
af sin yla likartad elektricitet. Äro båda krop- 
parne ledare, så minskas deras elektricitelsmäng- 
der småningom genom afvexlande vidröringar, ty 
hvars och ens öfverskott på fri elektricitet för- 
svinner i jorden genom vidröringen. 
Om de kroppar, hvilka verka förtlelande på 
h varandra äro tre till antalet, och alla äro le- 
dare, så är för jemvigten nödvändigt, att re- 
sultanten af alla tre elektriska lagrens verknin- 
gar på hvilken punkt som helst i det inreafhvar 
och en är noll. Efter omständigheterna kan man 
anse blott den ena af kropparne eller tvenne af 
