373 
samma, sammanlägger båda elektriska lagren, som 
A och B livar för sig binda i C och i tråden, och 
tänker sig A återförd till sitt ställe, så måste 
tydligen jemvigt ännu ega rum, och ingen elek- 
tricitet kan gå bort genom metalltråden. Äro A 
och B lediire, så gäller föregående sats ännu , men 
endast för det elektiiska tillstånd af A och B, 
som är en följd af deias ställning mot hvarandra 
och mot Cy ty alla tre ledarne verka fördelande 
på hvarandra, och när endera af A eller ^bort- 
tages, föränd lar sig genast den qvarslåendes elek- 
triska tillstånd, och den mängd elektricitet den 
binder i C förändrar sig äfven. Här är nemligen 
den bundna elektriciteten i C den , som icke skulle 
försvinna genom afledning,om elektriska tillstån- 
det i A och B vore konstant. 
Om A ensam är elektriserad , B och C der- 
emot äio ledare, som isolerade och neutrala när- 
nias densamma, så är den förre egentligen den 
fördelande kroppen, men då de sednare inverka 
på hvarandra och på A, så fördelas elektricileten 
på deras yVå annorlunda, än om hvar för sig 
vore utsatt för den fördelande verkan. Vidröres 
den ena B af de fördelade ledarne afledande, så 
foisvinner all Iri elektricitet, och den bundna, 
som är olikartad med elektriciteten i A, verkar 
ensam på C och föisvagar ofta betydligt verkan 
af A på C, Vidröres sedan C afledande, så för- 
svinner en del fri likartad elektricitet , och endast 
en viss mängd bunden olikartad blir q var, h vil- 
ken är lika med skihiaden mellan de af A och B 
bundna elektricitetei na. Sedan all fri elektricitet 
i C blifvit afiägsnad, upphäfver den bundna till 
en betydligare del verkan af A B , och en 
del af den här bundna elektriciteten blir fri. Vid- 
röies B änyo afledande, försvinner således en del 
K. r. Akad. Iland/. t845. 32 
