389 
andra neutrala skifvaii B isolerad ställes på ett 
gifvet afstånd frän densamma, så binder A i B 
en viss mängd med E olikartad elektricitet, och 
sätter en lika stor mängd likartad i frihet. Kallar 
man denna sed na re E\ så blir den förra — E\ 
Antag att EiE^mii, så blir E'—mE, Emedan 
E'<iE, blir m mindre än enheten, men närmar 
sig densamma destomera, ju mera B närmas A. 
Som förut är visadt, är den fördelande återver- 
kan af 5 på A i isolerade tillståndet endast obe- 
tydlig, och derföre kan man anse hela mängden 
af elektricitet som fri i A. Blir B afledande vid- 
rörd, så försvinner i densamma all fri elektrici- 
tet, men som ofvanföreär bevisadt, förändrar sie:, 
genom denna ändring af elektriska tillståndet i B, 
den fördelande verkan af A B endast ganska 
litet. Alltså binder A nära samma elektricitetsmängd 
— mE i B som förut, och följaktligen är mE den 
afledda elektricitetsraängden. Men så snart denna 
aflägsnas, verkar — mE ensam, och binder tillbaka 
en del af elektriciteten i A. Tänker man sig A 
icke elektriserad, och kallar E" den elektricitets- 
mängd, som B i detta fall binder i A, så blir 
uppenbart E":E'-E':E, alltså E'=^=m'E. Men 
då — mE i den icke eleklriserade skifvan ii bin- 
der m^E, så måste den binda nära samma mängd 
då A eger elektricitetsmängden E, h vilket af det 
föregående är klart. Alltså blir E—m''E—{l-m')E 
den fria elektricitetsmängden i A. Om nu A 
vidröres afledande, så försvinner i densamma all 
fri elektricitet, men B binder ännu nästan oför- 
ändradt samma mängd som förut. Alltså blir mäng- 
den m^E qvar i skifvan, under det (1 — m^)^afle- 
des i jorden. Den förra elekti iciteten binder nu i 
B elektricitetsmängden — m^E, och således 1 lir 
