392 
E och E' äro likartade med E\ Vidröras en af 
skifvorna afledande, så försvinner nästan endast 
dess fria elektricitet, ty af det föregående inses, 
att de andra skifvornas fördelande verkningar ^e- 
nom denna förändiing i den förras elektriska till- 
stånd endast obetydligt ändras. 
Det är uppenbart, att mellan fördelnings- 
coefficienterna m, m\ m", ett sådant beroende måste 
finnas, att då tvenne äro gifna, är äfven den 
tredje bestämd. Alltså måste t. ex. m" vara en 
viss function af m och m. Man inser äfven, att 
en viss relation måste ega rum mellan afstånden 
och fördelnings-coefficienlerna. Men hvilken är 
denna relation och hvilken är formen på den ora- 
nämda functionen!^ Jag skall här försöka att 
spiida något ljus öfver detta ämne. 
Ofvanföre s. 382 är anmäi kt, att den elektri- 
ska verkan i elektriska skuggan af en fördelad 
ledare är nästan densan:ima, som verkan af den 
ledarens elektricitet, som icke är bunden af den 
fördelande k roppen , eller med afseende på denna 
är fri. Jag antager här, att B är ställd mellan 
A och C. Till följe af den fördelande verkan af 
A, blir — bunden i 5, och +m£' blir fri. Alltså 
är E'+n}E den elektricitetsmäniid , hvars verkan 
på C kan anses lika med de förenade verknin- 
garna af elektriciteterna i A och B på C, a I Iden- 
stund C helt och hållet är i elektriska skng^san 
af B, Men den förra elektriciteten binder — ?n'E' 
— nun'E i C. Ofvanföse äi- visadt, att A uch B 
tillsamman binda — mE' — m"E i C. Jemför man 
båda uttrycken, så äro redan de båda första ter- 
merna enahanda, och följaktligen äro äfven de 
båda öfrii;a lika , eller man har m"E=mm' E, hvaraf 
m"=mm'. Till följe häraf är således föidelnings- 
coeflicienlen till afståndet mellan A och C lika 
