394 
coefficienten någorlunda upphöjd till andra, tredje 
o. s. v. dis^niteten. Emedan fördelnings-coefficien- 
terna alltid äro mindre än enheten, så äro de- 
ras logarithmer alltid negativa, men man finner 
lätt, att det är likgiltigt antingen nian anser af- 
ständen sjelFva negativa, eller blott proportionella 
mot de negativa logarithmerna. Den verkliga för- 
delnings-coefficienten till ett gifvet afstånd kan 
endast finnas genom försök. Blott i tvenne fall 
är densamma på förhand bekant, nemligen för 
det oändligt lilla ocb oändligt stora afståndet. 
Det är nemligen klart, att den bundna elektri- 
citeten är lika stor med den bindande, då afstån- 
det är noll, deremot i jemförelse med densam- 
ma oändligt liten, då afståndet är oändligt stort, 
och derföre motsvarar den förra händelsen för- 
delnings-coefficienten 1, och den sednare noll. 
Detta öfverensstämmer fullkomligt med antagan- 
det af en logarithmisk relation, ty enhetens lo- 
garithm är noll, och logarithmen till noll är det 
oändliga. Härvid är likväl att erinra, att den 
andra händelsen äfven svarar mot den omvända 
qvadratiska, och många andra relationer mellan 
afstånd och fördelnings-coefficienter. Fördelnings- 
coefiicienten beror för öfrigt icke allenast på af- 
ståndet, ulan äfven på skifvornas storlek , och blir 
vid tilltagande diameter större, som nedanföre 
skall visas. Deremot influerar tjockleken när den 
ej öfverstiger en viss gräns, ganska obetydligt. 
Oaktad t de bekanta värdena på fördel nings- 
coefiicienterna för båda extremerna af afstånden, 
nemligen noll och det oändliga, rättfärdiga an- 
lagandet af en logarithmisk relation mellan för- 
delnings-coellicienter och afstånd, sä inser man 
likväl lätt, att densamma icke en gång approxi- 
mativt kan gälla i hvilket fall som helst. Ty 
