419 
mängd, som blir bunden i B\ Vid mycket sma 
afstand mellan B' och ii, är 1 sfränsen Ull 
och vid mycket stora öfveigår den till noll. I 
förslå Fallet blir således x=-mE——E, eller all 
elektricitet samlar sig |)a hämie ytan af B\ och 
i andra fallet blir — eller lika med hälf- 
2 
ten af hela elektricitetsmängden i B' , som man 
lätt kunde förutse. 
Summerar man de båda transformerade 
värdena pa x och i/, sa Dhlver ar+t/ = — 
^ /7z(2_ Då B och C äro h varandra ganska 
2—0} " 
nära, så försvinna oo och ä;' emot 2, och man 
erhåller x-\-ij=—mE, Stå de deretnot ganska långt 
fiån h varandra, så kan man anlaga o) och lika 
med enheten, och man erhåller å nyo £c+^/=—m^. 
För alla andra afstand är deremot x+y^-mE ^ 
ty a)>aj', och följaktligen ^^—^>1. Men alldenstund 
O) och co' närma sig mer och mer till likhet, ja 
större de blifva, så inses, att '^—^ vid tillta^an- 
2 — (O ^ 
de afstand föga kan afvika från enheten, och så- 
ledes x-j-y föga från —mE. Då således C vidrö- 
res afledande i grannskapet af den icke isolerade 
skifvan B, kan man föreställa sig, att en del af 
den sednares elektricitet öfvergår till C, såsom 
redan förut är anmärkt. 
I det föregående är förutsatt, att de ledande 
skifvorna ega en cirkelrund form. Skulle de der- 
emot vara fyrkantiga, eller annorlunda formade, 
så äro fördelningsfenomenerna , som erfarenheten 
visar, i hufvudsaken desamma, om skifvorna blott 
äro lika stora och så ställda, att de räta linier, 
som förena lika belägna punkter äro vink^lräta 
