36 
i bildningen af placenta, och tjenar i sednare fallet såsom ett 
medel för sambandet mellan fostret och modren. Mjölkkörtlar 
förefinnas, ur hvilka den mjölk afsöndras, hvarmed de "lefvande 
födda" ungarne en längre eller kortare tid efter födseln af mö- 
drarne näras. Hjertat med fyra fullständigt skilda rum (2:ne 
kamrar och 2:ne förmak) , och blodcirkulationen fullständig , samt 
blodet varmt. Bulbus arteriosus saknas, och blott en aorta-båge 
förefinnes, nemligen den venstra. Blott lungrespiration , och "vis- 
ceralbågarne" bära aldrig några gälartade bihang. Lungorna äro 
slutna, så att den inandade luften icke från dem kan passera ut 
i andra delar af kroppen. Diaphragma är fullständigt. Nack- 
benet med tvenne condyli, och med basilardelen väl förbenad. 
Hvarje underkäksgren utgör ett enkelt ben, och articderar med 
os squamosum (i allmänhet med ett utskott från detta), och icke 
med något qvadratben. Kroppen vanligen betäckt af hår, sällan 
af benartade eller hornartade skifvor, men icke så sällan naken. 
2. AVES. 
Embryo med amnion och allantois, hvilken sednare är af 
längre varaktighet och förmedlar den embryonala respirationen, 
samt öfvergår aldrig i någon placentalbildning. Mjölkkörtlar 
saknas. Hjertat fyrrummigt, blodcirculationen fullständig, och 
blodet varmt. Bulbus arteriosus saknas, och aorta bildar blott 
en båge, nemligen åt höger. Blott lungrespiration, och "visce- 
ralbågarne" bära aldrig några gälartade bihang. Lungorna äro 
öppna, så att luften från dem passerar ut till andra delar af 
kroppen, till så kallade luftsäckar, skelettet m. m., samt äro 
fastade vid ryggraden och refbenen. Diaphragma är ofullstän- 
digt. Nackbenet med en condylus. Hvarje underkäksgren är 
sammansatt af flera ben, och articulerar med ett os quadratum, 
som torde vara homologt med os tympanicum hos däggdjuren. 
Nyckelbenen, som vanligen förefinnas, äro i allmänhet samman- 
vuxna till ett ben, det så kallade gaffelbenet (furcula) ^). I all- 
1) Nyligen har Archiatern E. J. Bonsdorff (Kritik der allgemein an- 
genommenen Deutung der Furcula bei den Vögeln; Acten der wissensch. 
Gesellschaft zu Helsingfors , 1869 , pag. 299) , med stöd af den af G. CuviER 
i början hyllade åsigten, sökt att återupplifva den gamla theorien, enligt 
hvilken furcula skulle vara ett för foglarne egendomligt ben, och deras 
ossa coracoidea skulle vara de egentliga nyckelbenen. Den värde Författa- 
ren har härvid ej observerat, att G. CUVIER uti sina sednare arbeten 
