67 
(corptis)^ som är den bakre och smalare delen, hvilken bildar 
den främre och öfre tredjedelen af acetahulum, och 2:o) den 
främre och mera utbredda delen, som kallas vingen (ala). A 
inre sidan är vid gränsen mellan båda en ojemn yta för fästet 
vid korsbenet. Från undre kanten af denna yta går en skarp 
upphöjd kant (Unca arcuata interna), som öfvergår i blygdbe- 
nets främre kant (crista pubis) , samt bildar i förening med den 
å motsatta sidan gränsen mellan det så kallade stora och lilla 
bäckenet, hvilka vi här vilja kalla främre och bakre bäckenet, 
I! derföre att det förra, i motsats till hvad som eger rum hos 
1 menniskan, är det minsta. Vingens främre, något utåt böjda 
I kant (crista ossis ilimn) är bågböjd, dess inre yta något kon- 
j vex, och dess yttre d:o ganska starkt konkav, hvilken konkave- 
ring begränsas undertill af en skarp kant Qinea arcuata externa 
\ inferior)^ som går från vingens nedre del långs undre kanten 
I af kroppen till acetahulum, framom hvilket den utbreder sig till 
Ii en upphöjd ojemn yta. Den öfre kanten af kroppen företer en 
Ii grund och vid bugt, som motsvarar incisura ischiadica major 
hos menniskan. — Blygdbenet, som har sitt läge underst och 
I innerst, och der sammanstöter med motsvarande ben å motsatta 
j sidan, samt med detta bildar en mer eller mindre märkbar su- 
tur {symphysis ossium pubis) , och undertill begränsar den 
]l främre och bakre öppningen för bakre bäckenet (apertura pelvis 
anterior é posterior)^ är det minsta af ifrågavarande ben. A 
detta ben är att märka kroppen (corpus') samt tvenne grenar 
(rami). Kroppen, som är den tjockaste delen, är den, som stö- 
ter intill kroppen af höft- och sittbenen, samt bildar den undre 
och främre tredjedelen af acetahulum. A dess främre kant, 
framom acetahulum , är en mer elller mindre framstående , ojemn 
och aflång knöl (tuhercuhim ileopectinceum). Den tunna del af 
benet, som från denna knöl går inåt och något litet nedåt, och 
begränsar den främsta delen af det stora höfthålet (foramen 
ohturatorium) ^ är den gren, som motsvarar detta bens horison- 
tella del (ramus Jiorizontalis) hos menniskan, men som här, 
> I tillfölje af den olika ställningen af djuret, och på grund af denna 
grens riktning inåt, kan kallas ramus introversus. Dess skarpa 
främre kant (crista puhis) bildar tillhopa med den af motsva- 
^ rande gren å motsatta sidan, en jemn båge, endast afbruten af 
1) Hos äldre individer af hankönet försvinner denna sutur. 
5* 
