188 
grågulaktig , och å undre sidan blekare , stötande i gråhvitt , isyn- 
nerhet på hakan. Taggarne äro hvita , med yttersta spetsen , och 
en bred ring något innanför spetsen svarta. 
Honan är något större ^) , har spetsigare nos och ljusare 
färgteckning, än hanen, och hennes taggbeväpning sträcker sig 
ej så långt ned på hufvudet. Skillnaden i färgteckningen är 
dock stundom ingen. De yngre likna honan i nosens form , och 
färgteckningen. 
Craniets längd l^Voo t- ^^^cr 58 mill. Dess bredd öfver 
kindbågarne 1-/10 t. eller 36 mill. 
Igelkotten förekommer hos oss såväl i skogstrakterna som 
på slättbygderna ingalunda sällsynt från Skåne åtminstone till 
Gestrikland. Nilsson ajiför i Skandinavisk Fauna, att den skall 
vara iakttagen vid Heda i Herjedalen. Vi hafva icke sjelfva 
erhållit någon underrättelse om dess förekomst norr om Gestrik- 
land. Enligt C. Hartman ^) har dess geografiska utbredning hos 
oss sin nordliga gräns i Gestrikland. I trakten af Upsala är 
den ej sällsynt, ehuru den tyckes vara något periodisk. Enligt 
Linnés Fauna Svecica, var den på hans tid sällsynt i Svealand. 
Enligt det ofvan citerade arbetet af Prof. Thunberg, förekom 
den i Upland vid tiden för nämnde arbetes utgifvande, d. v. s. 
i slntet af förra seklet. Enligt C. J. Sundewall ^) , och enligt 
särskilda af oss inhemtade underrättelser är den allmän i West- 
manland. Studeranden K. M. Linroth har benäget för oss upp- 
gifvit , att "han de senaste åren ofta sett den i trakten af Karl- 
stad" i Wermland. Enligt K. Collett "finnes den i Norge 
sparsamt i de till Sverige gränsande landsdelarne upp till 
Kongsvinger." Enligt C. R. Sundström är den allmän i Ne- 
rike. För öfrigt förekommer den allmänt utbredd inom Göta- 
land , och enligt Linné äfven på Gotland. Enligt C. Lundahl ^) 
"är den ej sällsynt på Åland, och förekommer här och der i 
Finlands södra kusttrakter, men lär knappast öfverskrida Ny- 
lands norra gräns." För öfrigt förekommer den i hela Europa, 
men ej öster om Uralska Bergen, i Sibirien, ehuru den finnes 
1) Enligt Fitzinger, 1. c. 
2) Strödda Bidrag till Skandinaviens Fogelfanna, pag 2. — 1859. 
3) L. c. 
4) Svenska Jägareförbundets Nya Tidskrift, 7:de årgången pag. 21, 
5) Bidrag till kännedom om Örebro Läns Vertebrat fauna, pag. 8. 
6) Finska Vetensk. Societis Handl. 1851, pai^. 289. 
