221 
Vi bafva af detta slägte, enligt Fitzinger ') 16 arter, af 
hvilka dock en art bör indragas; således 15 kända arter. Af 
dessa tillhöra 6 Europas, och de andra Asiens och Nord- Arne- 
rikas faunor. Blott 2:ne tillhöra vår fauna, och dessa äro: 
Arter: 
" 'på sin höjd två tredjedelar, men van- 
ligen mindre , af längden från nacken 
till svansroten 1. vulgaris, Linné. 
omkring tre fjerde delar af längden från 
nacken till svansroten 2. pygmccus,Vkhhk^. 
1. Sorex vulgaris, Linné. 
Allmänna Nabhmusen. 
Hufvudets längd utgör på sin hÖjd (hos yngre individer) 
två tredjedelar af den of riga hroppens längd till svansroten ^ 
men är vanligen mindre än så^ docJc längre än hälften af 
denna sednare längd. Hufvudets bredd öfver öronen innehålles 
ej mera än 2^/., gånger i dess längd. Svansen med tilltrgcMa 
hår, och, då hårpenseln vid spetsen frånräJcnas, ej räelcande 
till Öronen, hos äldre vanligen icJce till nacken. Craniets stör- 
sta bredd innehålles ungefär 2'.ne gånger i dess längd, då 
framtänderna ej tagas med i rähningen. Den l:sta oäkta 
kindtanden i Öfverkäken är ej mera än hälften så stor som 
den föregående hörntanden, och har ofärgad spets. Mellan 
ryggens mörkare och kroppssidornas ljusare färg är en tydlig 
gräns 
ter kanterna. Då näbbmusen vill komma åt betet, biter den sönder trå- 
darna, ock blir med detsamma upphängd och qväfd af öglan, hvarvid stål- 
trådstaggarne inskjuta i nacken. Denna fälla är af samma slag, som en 
sådan, hvilken med fördel begagnas för att fånga vanliga möss. 
1) Kritische Untersuclmngen iiber die der natiirlichen Familie der 
Spitzmäuse (Sorices) angehörigen Arten. II Abtheil. Sitzungsber. d. ma- 
them, naturwiss. Classe. d. Kaiserl. Akad. d. Wissensch. zu Wien. 57 Bd. 
Heft. I-V, pag. 477. - 1868. 
2) Uti Schweiz förekommer en större art, Sor. alpimis, hvilken lätt 
kännes från S. vulgaris derigenom att hörntanden i nnderkäken hos den 
liar 2:ne spetsar. 
Hufvudets 
längd utgör 
