254 
upp liviirandra och sin aftoda. De äro ilskna ocli stridslystna, och 
de större arterna utrota, eller fördritVa ofta de mindre och sva- 
gare, och hanarne anställa med hvarandra häftiga strider om 
honorna. Dessa sednare ha 3 — 6 par spenar dels på bröstet 
och dels på buken. Deras förmåga att föröka sig är synner- 
ligen stor, och under den blidare årstiden, och stundom äfven 
under vintern , yngla de flera gångei* hvarje år, samt föda hvarje 
gång från 4 till 10 å 12 ungar. Dessa äro vid födseln blinda. 
En del af hithörande arter äro helt små, men en del andra äro 
temligen stora, och man känner utländska arter, hvars kropps- 
längd kan stiga till mera än en fot. 
Till underlättande af bestämningen af de 4 till vår fauna 
hörande arterna meddela vi här öfver dem en synoptisk tablå. 
Mus. 
Pann- 
benen. < 
med npphöjda sidokan- 
ter. Oronens längd från 
basen af 3'ttre kanten 
ungefär lika med . . .. 
y.^ af hufvudets 1. 1. 
Arter: 
rattus, Linné. 
I Va af hufvudets 1. 2. decumanus , Fallås. 
utan upphöjda sidokan- 
ter. Interparietalbenets 
sidodelar 
afsmalnande och mer 
eller mindre 
spetsade ... 
tiU- 
3. sylvaticm, Linné. 
jemnbreda och trub- 
biga, eller snedt af- 
huggna 4. musculus , LiNNÉ. 
A. Råttor: Vamibenm med upphöjda sidokanter. 
1. Mus rattus, Linné. 
Svarta Kattan. 
Öronens läncjd från yttre sidan af deras bas ungefär 
liJia med hufvudets halfva D:o, och Öronen nästan nakna. 
Svansen längre än kroppen. Of van svartaktig eller svartgrå^ 
under mörkt askegrå eller blågrå. Craniet har bredden öfver 
yttre öronöpxmingarne större än V3 ^^^^ längd. Inter- 
parietalbenet har ungefär formen af ett cirkelsegment, som är 
mindre än en half cirkel^ och hvars böjda linie är riktad bakåt, 
och hvars sidovinklar följaktligen äro spetsiga. De tqyphÖjda 
