273 
dess lindringar synas mellan håren. Kindpåsar saJcnas, och 
hårfällcn är mjuk. Cranict är af en långsträckt oval form^ 
med smal^ långsträclct och spetsig nos^ och hred , plattad 
panna, som är bredare än nosens bas. Fannbenen hafva 
sidokanterna något trubbiga, samt utan upphöjda lister. Ben 
bfre grenen af 'öfverhäkens okbensutskott är mycket längre 
än den undre och denne är låg samt hoptryckt framifrån 
bakåt, och kindbågen ligger nästan i samma plan, som gomen. 
Interparietalbenet är transverselt. Underkäkshenens kroniii- 
skott är lika stort som dess angtdar utskott. Cranict liknar 
eljest till sin form hufoudsakligen det af slägtet Mus. Fram- 
tänderna är o hoptryckta , och hafva främre sidan slät. Kind- 
tänderna hafva knöliga kronor och slutna rötter, och i öfver- 
käken äro de 2:ne mellersta, och i underkäken de 2:ne främ- 
sta störst. Gallblåsa förefinnes. Honan har 3 par spenar, 
hvaraf 1 par på bröstet. 
Till detta slägte hörer, enligt Blasius, endast en känd art, 
som förekommer i Europa och norra Asien. De lefva åtmin- 
stone till hnfvudsaklig del af vegetabilier, klättra med behän- 
digliet, samt ligga i dvala under vintern. 
1. Sminthus subtilis (Pallas). 
Buskmusen. 
Mm subtilis , Pallas : Keise durch verschiedene Proviiizen des Eus- 
sischen Eeiclis, 2:er Tlieil, pag. 705. — 1773. 
,, vagns, Idem: Novse species Qiiadrupedum e Glirium ordine, 
pag. 327, tab. XXII, fig. 2, — 1778. 
„ letulinus, Idem: ibidem, pag. 332, tab. XXII, fig. 1. — 1778. 
Idem: Zoographia Kosso- Asiatica , pag. 169. — 1811. 
„ vagus, Idem: ibidem. 
Sminthus Nordmanni, Keyserling & Blasius: Die Wirbelthiere Europa's, 
pag. 38. — 1840. 
Mus hetulimis, M. W. v. Duben: Kongl. Vetenskaps Akademiens i 
Stockh. Handl. för 1840, pag. 175. - 1842. 
Sminthus hetulimis, S. Nilsson: Skand. Fauna, Däggdjuren, 2:dra uppl. 
pag. 333. — 1847. 
vagus, J. H. Blasius: Naturgeschichte der Säugethiere 
Deutschlands, pag. 302. — 1857. 
„ „ A. E. Holmgren: Skandinaviens Däggdjur, pag. 241. 
- 1865. 
Anm. Då enligt Blasii undersökning de af Pallas under namn af 
Mus vagus & hetulinus beskrifna båda foimerna tillhöra en och samma 
