326 
Foramina incisiva sluta ett godt stycke framom de främsta 
kindtänderna. Afståndet mellan framkanten af os squamosum 
och bakre kanten af nackbenet är ungefär lika med hjernskå- 
lens bredd vid baserna af fjällbenens processus zygomatici^ och 
detta gör att hjernskålen är nästan fyrkantig. Underkäken har 
å yttre sidan af corpus en särdeles stark crista för muscidus 
masseter. Dess processus coronoideus är tillspetsad och unge- 
fär lika hög, som processus candyloideus. Processus angularis 
är lång, nedtill utbredd, och å inre sidan konkav. 
Tänderna likna så mycket dem af föregående arten, att 
deras beskrifning blott skulle blifva ett återupprepande af hvad 
som om dem blifvit anfördt, och vi vilja derföre endast an- 
märka, att emaljslyngorna å dem i öfverkäken ej äro så tunna, 
som hos den, och de utskjutande vinklarne å dem i under- 
käken äro spetsigare. 
Fjell-lemmeln har sina stamhåll på de högre ^ellen. Inom 
Sverige förekommer den företrädesvis på fjellrj^ggen mellan 
Sverige och Norge, och på de höga bergskedjor, som derifrån 
utgå. Den har sin sydliga gräns härstädes i de nordligaste 
trakterna af Wermland. I Norge förekommer den t. o. m. i 
de sydligare delarne af landet på de dervarande högre ^elltrak- 
terna. K. Collett ^) anför t. ex. att han tagit den i trakten 
af Drammen. Den förekommer äfven i Finska och Ryska Lapp- 
land ända till vestra kusten af Hvita Hafvet, der den, enligt 
I. F. Brandt-), har den östra gränsen för sin geografiska ut- 
bredning. Öster om Hvita Hafvet uppträder den ofvan an- 
förde Myodes ohensis såsom en analog eller vicarierande form. 
På jgellen går den vanligen icke ned i tallskogens region, 
då den icke är stadd på vandring, utan träffas der inom den 
småväxta björkskogens, dvergbjörkens och videts regioner, och 
stundom, såsom anföres i Skandinavisk Fauna, ändå högre upp, 
i grannskapet af den ständiga snön. Vi hafva äfven sjelfve 
funnit antingen djuret eller dess träck på dylika ställen dels i 
Norska Finmarken och Ryska Lappland, och dels på Dovre- 
Fjell, och fjellen mellan Gudbrandsdalen och Österdalen i Norge. 
1) Svenska Jäg. Förb:s Nya Tidskr, 7:de årg. pag. 22, 
2) Der nördliche Ural uiid das Kiistengebirge Pae-Choi, von E. HoF- 
MANN; appendix: Bemerkungen uber die Wirbelthiere des nördlichen euro- 
päischen Russlands, besonders des nördlichen Urars, pag. 39. — 1856. 
