346 
1. Castor fiber, Linné. 
Bäfvern, 
Castor j Nils Gisler: Eön och Berättelse om Bäfverns natur hushåll- 
ning och fångande; Kongl. Svenska Vetensk. Academ:s Hand- 
lingar för år 1756, pag. 207. — 1756. 
Castor filer, Linné: Fauna Svecica, edit. 2:da pag. 10. — 1761. 
„ „ C. P. Thuxberg: Beskrifning på Svenske Djur, pag. 43. — 1798. 
„ „ A. J. Retzius: Faun» Svecicae pars l:ma, pag. 33. — 1800. 
„ „ P. Pallas: Zoographia Rosso-Asiatica, vol. 1, pag. 142, — 
1811. 
„ J. F. Brandt, & J. t. c. Ratzeburg: Medizinische Zoologie, 
pag. 13. tab. 3, 4 & 4a. — 1829. 
„ „ S. Nilsson: Illum. Figurer till Skand. Fauna, haft. 3, fig. 
10. - 1832. 
„ „ Sine nomine auctoris : Tidskrift för Jägare och Naturforskare, 
3:dje årgången, pag. 865. — 1834. 
„ „ S. Nilsson: Skandin. Fauna, Däggdjuren, 2:dra uppl. pag. 
409. — 1847. 
„ fiber seu europceus: J. F. Brandt : Beiträge zur nähern Kenntniss der 
Säugethiere Russlands , pag. 63. — 1855. 
„ fiber, C. G. Giebel: Die Säugethiere, pag. 619. — 1855. 
J. H. Blasius: Naturgeschichte der Säugethiere Deutschlands , 
pag. 405. — 1857. 
„ „ A. E. Holmgren: Skandinaviens Däggdjur, pag. 271. — 1865. 
Ämn. Såsom vi ofvan hafva yttrat, har man velat till arten skilja 
Gamla Verldens bäfver från den som förekommer i Norra Amerika. Den 
sednare har af F. Cuvier ^) först erhållit namnet Castor americanus, och 
något sednare af KuHL ^) namnet Castor canadensis. Den som grundligast 
har behandlat denna fråga med samma resultat, som de båda nämnda för- 
fattarne är J. F. Brandt '*), ehuru han dem emellan icke kunnat linna 
några andra skiljaktigheter än de, som craniet företer, och dessa äro till 
dels sådana, som kunna hafva sin grund i den olika utveckling, som är be- 
roende af åldern. Skilj aktigheterna bestå hufvudsakligen deri: 
att Castor fiber europmis har en kortare och bredare panna, så att 
dennas minsta bredd mellan orbitaj är bet3'dligt större än afståndet 
uppkommen förvexling mellan bäfvern och moschusdjuret (Moschus mos- 
chiferus), hvilket i Indiska språket kallas Kasturi, en förvexling, som skulle 
hafva sin upprinnelse uti det likartade officinella bruket af båda dessa djur. 
1) Dess gamla svenska namn är Bjur. 
2) Histoire naturelie des Maramiféres, Fasc. 6. — 1819. 
3) Beiträge zur Zoologie und vergleichenden Anatomie pag. 64. ~ 1820. 
4) Beiträge zur nähern Kenntniss der Säugethiere Russlands; 3:te Ab- 
handlung, Beiträge zur nähern Kenntniss der Gattung Castor, pag. 43. — 
(1852) tr. 1855. 
