352 
benets basilardel har en djup och nästan rund grop, som upp- 
tager nästan hela bredden af benet. Dess pars occipitalis 
sträcker sig upp på craniets öfre sida. Interparietalbenet har 
ungefär formen af en likbent triangel, hvars bas stöter intill 
Xjars occipitalis^ hvars höjd är större än dess bredd, och hvars 
mot basen stående eller främre vinkel är mycket spetsig. Hos 
yngre individer är det föga längre än bredt, och dess främre 
vinkel är ej mycket spetsig. Tinningbenets plldel eller os 
squamosum håller sig distinkt, och det har baktill ett utskott 
(processus postauditorius), som sträcker sig ned bakom den 
yttre öronöppningen. Den bakre delen af detta ben har ej nå- 
got hål. Framtill har det vid sidan af tinninggropen en temligen 
skarp kant , men det är här genom hjessbenet afskildt från pann- 
benet. Framom och inom den yttre öronöppningen stöter det till 
den delen af pars petrosa , som af Hyrtl hos menniskan fått 
namnet tegmen tympani , och som utgör en del af det ben , som 
HuxLEY kallat os prooticum. Det bakom yttre öronöppningen 
nedskjutande utskottet gränsar här framtill och nedtill till den 
delen af pars petrosa, som af Huxley fått benämningen os opi- 
stlioticimi^ hvilket ben bildar en skarp köl långs öfre delen af 
trumbenets yttre sida. Fjällbenets okbensutskott är riktadt utåt 
och något nedåt och bakåt, samt är horisontelt plattadt, och i 
bakre kanten konkavt. Den å dess undre sida varande ledgro- 
pen för underkäken är å yttre sidan tydligen begränsad. Fars 
mastoidca, som till hufvudsaklig del utgöres af Huxley's os 
epioticum, har en iemligen ty ålig processus mastoideus , mellan 
hvilken och trumbenet är en fördjupning, i hvilken ett ganska 
stort foramen stylomastoideum förefinnes. Trumbenet (os tyni- 
panicum) är temligen stort och uppsväldt, nästan såsom hos 
raössdjuren, fiaskformigt, med flaskans hals bildad af den tub, 
som omsluter den yttre hörselgången , och här är denna tub 
framtill och utåt omsluten af tegmen tympani Mellan trum- 
benets nedre uppsvällda del och kilbenets stora vinge är ett 
stort hål eller öppning. Vid det utskott från trumbenet, som 
finnes innanför detta hål, är ett foramen för tuba Eustachii. 
Hjessbenen äro särdeles långa, och betydligt längre än såväl 
pann- som näsbenen. Den sutur, som de bilda med hvarandra 
(sutura sagittalis), är kort och ej längre än interparietalbenet. 
Framtill bilda de i förening med pannbenen en knöl, som är 
en antydning till processus postorbitalis , och ofta benämnes 
så, och som är belägen bakom pannbenens ingående bugt eller 
