470 
mastoidei äro helt små och tryckta intill de stora hiälcp. ossece. ; 
Från inre sidan af dessa utskott går till basioccipitalbenet en \ 
rygg , som baktill begränsar foramen lacerum postinon , och 
under och framom hvilken foramen conäyloldnun antcrius är j 
beläget. Suturen mellan nackbenets basilardel och bakre kil- 
benet försvinner temligen tidigt. — Länge förefinnes ett distinkt , 
triangulärt och framtill tillspetsadt interparietalben , som seder- 
mera sammansmälter med hjessbenen. — Tinningbenen hafva 
hullcB osscm , såsom nämndt är, stora och uppsvällda , samt af en 
nästan oval form. Den yttre öronöppningen är stor, och icke 
tubformad. Inuti är* den af hulJce ossece omslutna kaviteten 
genom en nästan fullständig, endast baktill öppen skiljevägg 
afdelad i 2:ne kamrar, af hvilka den yttre och mindre utgör den 
egentliga tympanalhälan , och innesluter hörselbenen. Den del af 
bulla ossea, som omsluter denna, är bildad af den ursprungliga 
tympanalringen , eller tympanalbenet , och den del , som omsluter 
den inre och större kammaren, är bildad af ett ursprungligen 
från den andra delen skildt och förbenadt hyalinbrosk som 
lär utgöra en del af os opisthoticum. Innuti den främre delen af 
foramen lacerum posticum är den lilla ingående mynningen för ; 
canalis caroticus. Mastoidbenet afskiljer os squamosiim äfven- 
som hjessbenet nedtill från nackbenet. Processus mastoideus är 
liten och nära intill hiiUa ossea ^ och genom en trubbvinklig 
bugt skild från ^roc. p)aramastoideiis. Mellan den förre och 
huUa ossea är foramen stylo-masfoideum beläget. Os squamo- 
sum begränsas framtill af ett nedstigande utskott af hjessbenet, 
och ett uppstigande D:o af kilbenets stora vinge, hvilka båda 
sammanstöta och derigeuom afskilja os scpiamosum från pann- 
benet 2). Fossa articularis för underkäken är baktill begränsad 
af en stor processus postglenokleus , men bakom denne är ej 
något foramen glenoideum. Äfven framtill är nämnda fossa, 
isynnerhet vid sin yttre del, begränsad af en nedskjutande kant 
(tuherculum articulare), hvilket gör, att underkäkens articulation 
är särdeles fast. — Hjessbenen äro stora och kuUriga , och deras 
1) Prof, W. H. Flower; Proceed. of the Zoolog. Society of London 
1869, pag. 16 & 17. 
2) Enligt hvad vi ofvan anfört, hafva vi sett ett cranium af ett sär- 
deles gammalt individ, med lång crista sagittalis, å hvilket på ena sidan de 
b^laatmmnda utskotten af hjessbenet och kilbenets stora vinge icke samraan- 
sSote, och följaktligen pannbenet derstädes gränsar intill fjällbenet. 
