475 
R)'ggraden: Atlas hos tamkatten är olik den af såväl de båda nämnda 
slägtena som af alla våra Mustelidce genom den djupa bugt eller inskärning 
för arteria vertehralis, som den har i främre kanten af hvartdera sidout- 
skottet vid dettas bas. Oftast är sidoutskottet hos våra Mustelider der- 
städes perforeradt af kanalen för arteria vertehralis, men stundom (hos 
Mustela erminea) är der en grund bugt. Epistropheus hos tamkatten ut- 
märker sig derigenom att dess neuraltagg baktill har ingen eller ock en 
mycket liten utskjutande spets eller förlängning, då den deremot hos 
Musteliderna har denna spets ungefär lika lång som, eller ock stundom 
längre än den främre trubbigare spetsen, som sträcker sig fram öfver 
bakre delen af atlas. Bröstkorgen är hos Musteliderna längre, och räknar 
följaktligen ett större antal bröstkotor, nemligen 14—15, då deremot tam- 
katten har 13. Af dessa kotor är hos tamkatten den 10:de den sista, som 
har neuraltaggen riktad bakåt, då deremot hos Musteliderna den ll:te eller 
t. o. m. den 12:te har densamma riktad bakåt, ehuru den å denna kota 
hos dem är i hög grad rudimentär eller stundom saknad. Ländkotorna äro 
flera hos tamkatten, 7, och hos Musteliderna 5—6. I de 3:ne sistnämnda 
förhållandena öfverensstämma Canidce med tamkatten. Korsbenskotorna äro 
hos tamkatten stundom en mindre till antalet än hos dem. 
Extremiteterna: Skulderbladet hos tamkatten och Musteliderna är 
öfverensstämmande i det hänseendet, att det hos bådadera har ett starkt 
utbildadt metacromialutskott , som är beläget ett stycke ofvan spetsen af 
acromion. Hos Canidce är detta metacromialutskott mindre utbildadt, och 
beläget vid spetsen af acromion. Hos de typiska Musteliderna, äfvensom 
Jjutra, hos hvilka skulderbladet mest liknar tamkattens, afviker det från 
dennes derigenom, att dess fossa prcespinata är större än dess /. postspi- 
nata, derigenom att dess framkant ofvan bugten vid halsen är starkt kon- 
vex, och derigenom att spina scapulm ofvan metacromialutskottet är lägre 
än vid acromion. Hos Meles och Gula är skulderbladet rhomboidiskt , med 
spina gående diagonalt öfver detsamma. Öfverarmbenet af tamkatten , som 
med det af Musteliderna öfverensstämmer deruti, att det har ett hål för 
arteria cnbitalis ofvan condylus internus , skiljer sig från detta sednare 
derigenom att det har tuberculum majus märkbart högre än caput, och 
derigenom att dess öfre ända är något hoptryckt, derigenom att den från 
tuberculum majus framtill utgående trubbiga spina tuberculi majoris är 
starkt framstående, då deremot crista deltoidea externa å den yttre sidan 
af samma ända är låg. Hos Musteliderna är tuberculum majus ej högre 
än caput , och crista deltoidea externa mera utstående , h varigenom benet 
här icke är hoptryckt. Öfverarmbenet hos Canidce skiljes lätt från det af 
tamkatten derigenom, att det har fossa anconcea perforerad, och saknar 
hålet för arteria cubitalis ofvan condylus internus. För öfrigt har äfven 
det den öfre ändan hoptryckt, med tuberculum majus högre än caput , 
men dess crista deltoidea externa är mera utstående än dess spina tuber- 
culi majoris. Hos de typiska Musteliderna afviker underarmen från den af 
tamkatten derigenom , att deras armbågben icke är längre än öfverarmbenet , 
då det hos den sednare är detta. Hos alla Musteliderna är olecranon starkt 
inåt böjd, då den deremot hos tamkatten föga är det. Hos de förra äro 
