492 
undantag af Australien och Oceanien, men isynnerhet i de tem- 
pererade trakterna. Omkring hälften af arterna tillhöra Norra 
och Södra Amerika Denna familjs geologiska förekomst 
sträcker sig med säkerhet så långt tillbaka i tiden, som till 
de miocena, och möjligen t. o. m. till de eocena bildningarne af 
tertiärformationen. Fossila ben af en del ännu lefvande arter 
hafva blifvit funna i quaternära bildningar. 
De till familjen hörande slägtformerna synas böra fördelas 
på 3me underfamiljer-): Mustelince^ Ltitrince och Mclince^ en- 
ligt den här meddelade synoptiska tabellen öfver våra inhemska 
slägten. 
1. Underfam. MUSTELIN^, J. E. Gray. 
Hälen å den of re r of tanden är liten ^ och upptager icJce 
hälften af kronans längd å samma tand. Fötterna hafva mer 
eller mindre outbildade simJtinnor, och de främre är o icke for- 
made till gräffÖtter. Svansen är cylindrish. 
I. Slägtet Mustela, Linné. 1758. 
Kroppsformen är långsträcJä , och mer eller mindre smärt, 
och extremiteterna är o särdeles korta, och digitigrada^ och un- 
dertill hårhevuxna, med undantag af tramphiölarne, som äro 
nakna. Nosen är mycket kort och trubbig, med naken nos- 
spets. Ögonen äro små, och ha rund pupill; och Öronen, som 
äro särdeles korta, ehuru framstående ur hårfällen, äro breda 
och mer eller mindre rundade, med tragus och antitragus tydliga, 
och den förre särdeles stor, men nedliggande samt trubbvink- 
lig. Halsen är lång, och vid nacken nästan lika tjock, som 
bakre delen af hiifvudet. Svansen är af omvcxlande längd 
samt cylindrisk form. — Å craniet innehålles af ståndet mellan 
orbitalkanten och framkanten af mellankäksbenen <5V> — 3 gån- 
ger i af ståndet mellan nackekammen och postorbitalprocessen. 
Craniets öfre profilkontur bildar öfver pannan och ansigts- 
1) Andrew Murray: The geograpMcal distribution of Mammals, pag. 
113. — 1866. 
2) Af J. E. Gray (Proceedings of the Zoological Society of London 
1865, pag. 100) indelas de i 2:ne sectiones ocli 7 tribus. 
