701 
breda, så att deras bredd är betydligt större än deras längd 
långs suturen dera emellan. Foramina palatina hafva sitt läge 
närmare gombenens yttre kanter, och stundom uti, och stundom 
bakom suturen mellan dem och öfverkäksbenen. Foramina inci- 
siva äro små och aiiånga^), och mellan dem är en ränna, som 
dock icke sträcker sig till deras bakre delar. Tubcrndum ante- 
orhitale är temligen starkt utbildadt. Foramen infraorhitah är 
stort och ovalt i vertical riktning. Öfverkäksbenets alveolardel 
är något S-formigt böjd, hvadan äfvenledes den öfre kindtand- 
raden är detta. Den delen af näsbenen, som inskjuter mellan 
pannbenen , är blott ungefär hälften så lång som deras öfriga del. 
Den främre näsöppningen är stor, och afståndet mellan fram- 
kanten af mellankäksbenen och näsbenen är betydligt större än 
näsbenens längd. A livardera underkäkshalfvan är kroppen fram- 
till å undre delen inåt utvidgad, och har der en stark knöl 
ungefär midt under 4:de kindtanden, hvilken knöl gör att den 
liär har sin största höjd. Dess uppstigande gren har mellan 
angular- och articularutskotten en stor inåt riktad knöl, som är 
sammanhängande med det förra utskottet. 
^ Tänderna: Hörntänderna äro mycket små, samt föga längre 
än de närmaste framtänderna. Kindtänderna äro äfven små, och 
mer eller mindre glesa , jemförelsevis mindre och glesare hos yngre 
individer. Hos dessa sednare förete de den vanliga flertaggiga 
formen. I öfverkäken hafva de, med undantag af den första 
och sista, framom midteltaggen en liten, och bakom, densamme 
2:ne taggar, och den första och sista hafva framom midteltaggen 
ingen, och bakom den en eller ett par knölar. I underkäken 
har den första kindtanden äfvenledes ingen tagg framom midtel- 
taggen, men en bakom den. De öfriga hafva en tagg framom 
och en bakom den, med undantag af den sista, som har 2me 
D:o derstädes. A äldre individer äro alla tänderna mycket slitna 
och trubbiga, och å kindtänderna äro alla taggarne bortnötte. 
Storsjälen, som är den största arten inom slägtet, är en 
högnordisk och circumpolar art , som har sitt egentliga hem i 
norra Ishafvet. Dock är den icke uteslutande inskränkt till detta. 
Herr Rob.Collett i Christiania har benäget meddelat oss följande 
intressanta underrättelser om dess förekomst vid Norges vestra 
och norra kuster, samt om dess lefnadssätt 2) : ''FJioca harhata 
1) Uti Skand. Fauna uppgifves, att de äro breda och runda. 
2) Vi hafva öfversatt dessa underrättelser från det norska till det 
svenska språket. 
