751 
nära 7* densamma af skenbenet, är nästan trindt å midten, 
och har derstädes de transversella och longitudinella diame- 
trarne ungefär lika. Det har vid sin nedre ända en liknande led- 
knapp, med den å det främre kanonbenet, och bär å bakre sidan 
upptill likadana stilett- eller grilfelben, som det har, utgörande 
rudimenter af 2:dra och 4:de mellanfotsbenen. Af dessa är det 
yttre vanligen något större än det inre. Tå-phalangerna likna 
i det närmaste dem å de främre extremiteterna , och äro endast 
vanligen något litet smalare , och hof-phalangen är något mindre 
samt ofta framtill smalare afrundad. Vid lederna mellan kanon- 
benet och den lista tåphalangen, samt mellan de 2me sista pha- 
langerna äro likadana sesamoidben, som å framtårna. 
Tänderna: Hanen eller hingsten har väl utbildade, trubbigt 
tillspetsade och något hoptryckta hörntänder, som icke äro längre 
än framtänderna , men honan saknar hörntänder, eller ock har hon 
dem små och rudimentära. Oftast förekomma de hos henne i 
underkäken. De öfre kindtänderna , med undantag af den främsta, 
äro af en aflång, fyrkantig och mer eller mindre böjd form, med 
ett par verticala gropar å yttre sidan. De äro särdeles stora, och 
deras längd är stundom 3 tum eller 90 mill. Å kronan märkas 
2me irreguliera och slingriga, till halfmänformen tenderande 
emalj öar, ett från bakre hörnet framåt djupt ingående, och van- 
ligen inåt utvidgadt och slingrigt emaljveck, samt å inre sidan 
en inåt utvidgad halfö af emaljen, hvilken motsvarar en på inre 
sidan af tanden befintlig vertical och långsåt fårad och plattad 
upphöjning. Den främsta kindtanden är kortare, och har den 
longitudinella dimensionen (d. v. s. efter craniets längdaxis) större, 
samt den främre kanten vinkligt utdragen, så att dess longi- 
tudinella genomskärning nästan är triangulär. — De undre 
kindtänderna äro äfvenledes långa, men hoptryckta, och der- 
igenom betydligt mindre än de öfre. De slingriga emaljvecken 
å kronan förete ingen tendens till halfmånfigurer, och bilda inga 
öar, utan endast halföar. Ett sådant halföbildande och inåt ut- 
vidgadt emaljveck ingår å den inre sidan från både den främre 
och den bakre vinkeln. Ett annat enkelt veck ingår ungefär 
från midten af både yttre och inre sidorna, samt ett D:o från 
den bakre yttre vinkeln. Af dessa är det, som ingår från den 
yttre sidan, det djupaste. Den främsta kindtanden är framtill 
och den bakersta baktill afsmalnande, och de hafva nästan samma 
form, som den främsta kindtanden i öfverkäken, med undantag 
deraf att de äro tunnare. 
