804 
nästan lika utstående. De bakre tårna å dessa extreraiteter hafva 
3:ne phalanger; och några sidometatarsalben förefiunas icke. 
Tänderna: Inga spår till öfre hörntänder förefinnas. Af de 
öfre kindtänderna har den nästsista kronans longitudinella di- 
mension ungefär lika med densammas transversella D:o. De 
mellersta framtänderna hafva kronan mycket bredare än den å 
de nästintill varande. 
Dof hjorten förekommer hos oss endast i dj ur gårdarne , och 
har härstädes aldrig varit vild. En och annan gång har man 
uti skogarne anträffat sådana individer, som händelsevis kommit 
ut från någon djurgård. Uti Sv. Jägareförbundets Nya Tidskrift , 
10:de årg., pag, 100, omnämnas 5 sådana, som blifvit skjutna 
i Stenestads skogstrakter i Skåne; och redan Linné antyder i 
Fauna Svecica sådana fall. Uti torfraossarne i Skåne hafva al- 
drig några lemningar af dofhjorten blifvit funna. Enligt utdrag 
ur ett bref från Kon. Johan IILdje till Ståthållaren i Vester- 
götland Ekik Gustafsson Stenbock af d. 13:de Juni 1579, blefvo 
dofhjortar redan då hit införde till Elfsborg från England. Uti 
samma bref omnämnes äfven, att der redan förut funnos dof- 
hjortar vid Elfsborg^). Såvidt vi hafva oss bekant, förefinnas för 
närvarande dofhjortar uti de Kongliga djurgårdarne vid Stock- 
holm och Gripsholm, uti parken vid Ottenby på Öland, vid 
Adelsnäs i Östergötland, och vid 2 å 3 egendomar i Skåne. 
Den förekommer vild eller förvildad uti en del af länderna om- 
kring Medelhafvet, hvaribland äfven norra Afrika, samt på Sar- 
dinien. C. J. Sundevall ^) förmodar, att den härstammar från 
Numidien eller södra Algeriet. J. E. Gray''^) antager deremot, 
att den ursprungligen är från Persien, och omnämner, att den 
är af bildad på sculpturarbeten från Nineveh. Tristram *) upp- 
gifver, att den finnes i Palestina, och att man funnit tänder af 
den i en breccia derstädes, hvilket sednare factum tyckes be- 
visa, att den der är ursprunglig. 
Dofhjorten är icke så skygg, som kronhjorten, och träffas 
derföre ofta under dagen ute på öppna ställen i de skogar, der 
1) Öfvers. af K. Vet. Akad:s Förh. 1849, pag. 199. 
2) Die Thierarten des Aristoteles von den Klassen der Säugethiere, 
Vögeln, Eeptilien und Insekten, pag. 69. — 1863. 
3) Catalogue of the specimens of Mammalia in the Coll. of the British 
Museum, pag. 201. 
4) Proceed. of the Zool. Soc. of Lond. 1866, pag. 86. 
