852 
den är hos oss, Imfvudsakligen endast genom hornens form. Dessa 
äro stundom öfver 3 V2 långa, och, med undantag af nedre delen, 
starkt hoptryckta, å yttre sidan konvexa, och å den inre plattade, 
och spensligare än hos tamgeten, och med skarp kant framtill, 
och något mindre skarp D:o baktill. De böja sig bakåt, så att 
de räcka tillbaka öfver länden, och hafva spetsen nedåt, framåt 
och något inåt böjd, så att båda hornspetsarne konvergera. En- 
dast vid spetsen är der en svag antydning till vridning. Båda 
hornens vigt stiger endast till SV.,— 4 skålpund. Honan har i 
allmänhet äfven horn, men saknar dem dock stundom. Bezoar- 
geten är större än den tama. — Den förekommer i Kaukasien, 
Taurien, Armenien, Persien, Tatariet, och söder ut till Hima- 
laya och norra Indien, och vester ut till Asiatiska Turkiet, och 
på Candia och Greta. - - Det synes oss sannolikare, att den van- 
liga getracen härstammar från denna arten, än att den skulle 
härleda sig från en egen såsom vild utdöd art. Bezoargeten är 
lätt att tämja, och den parar sig ofta i fångenskapen med tama 
geten, och deras afkomma är fortplantningsskicklig. Den parar 
sig i November, och går drägtig i 5 månader. Den tama geten, 
som parar sig under hösten, från September till November, går 
äfvenledes drägtig i 5 månader. Bezoargeten får vanligen 2me 
ungar, och detta antal är det vanligaste äfven hos tamgeten, 
ehuru den stundom får 3, och någon gång 4. 
Skelettet. Craniet: Spenbenet, eller spendelen af tinning- 
benet, är temligen stort, och dess bredd mellan proc. parama- 
stoideus och fjällbenets proc. posttympanicus är större än bred- 
den af proc. xmramastoideus å midten. Sutura coronalis är å 
midten nästan rät. Tubera frontalia sitta hos den äldre hanen 
närmare intill orbitalkanterne ; och hos honan är det förra af- 
ståndet ungefär lika med det sednare. Tårbenen beröra icke 
näsbenen, och de äro framåt afsmalnande samt nästan plana, och 
af temligen obetydlig storlek. Näsbenen räcka bakom främre 
kanterna af orbitce, och mellankäksbenen beröra dem. Foramina 
infraorhitalia äro smala och nästan elliptiska. A underkäken 
utgår sulcus mylohyoideus från bakre randen af foramen ma- 
xillare posterius. 
Balen : A atlas äro tvär- ellei' sidoutskotten baktill något 
förlängde bakom ledytorna, och der med afrundade spetsar. Deras 
sidokanter äro bågböjde. A epistropheus har neuraltaggen den 
främre ändan afrundad. Bröstkotorna äro 13, ländkotorna 6, 
korsbenskötorna 4, och svanskotorna 13. 
