920 
minuter, men stimdom P/j timma, enligt Scoresby) , och när den 
derefter återkommer till vattenytan , för att andas, är den mycket 
utmattad, destomera ju längre den hållit sig under vattnet. Den 
erhåller då strax en eller flera harpuner, och rusar ånyo ned, men 
återkommer upp efter några få minuter. Derefter stickes den med 
lansar, hvarvid man söker att träfta hjertat. Då döden nalkas, 
blåser den vanligen ut blod ur näsborraine , och hafvet färgas 
vida omkring af dess blod. Nordhvalen är jemförelsevis lättare 
att fånga än de andre hvalarne, och ännu mera än fenhvalarne; 
och en följd häraf är dess utrotning å de ställen , der hvalfångst 
idkats någon längre tid. Den lefver uteslutande af sådana smärre 
hafsdjur, hvaraf norra polarhafvet hvimlar, såsom Pteropoder af 
slägtena Limacina och CUo, och smärre Crustaceer, företrädes- 
vis Copepoder af slägtet Calanus^ Stomatopoder, t. ex. af slägtet 
Thysanopus, och möjligen äfven smärre Coelenterater, men icke 
af fiskar. — Enligt Scoresby, har man iakttagit dess parning i 
upprätt ställning under slutet af sommaren. Den föder blott en 
unge, som är 12 — 14 fot lång vid födseln. Denne följer sanno- 
likt sin moder så länge tills dess barder äro så stora, att den 
kan föda sig sjelf. Scoresby antager, att den vid 12 års ålder 
har barder, som äro 6 fot långa , och att den vid 20—25 års 
ålder är fullvuxen. Då den vid födseln är så stor, är det emel- 
lertid sannolikt, att den tidigare är fullvuxen. — Nordhvalen är 
icke behäftad med några epizoiska Cirripedier. 
Anm. Slägtet Neobalcena J. E. Gray ^) omfattar blott en art, N. 
marginata J. E. Gråy, som förekommer i hafvet vid Nj-a Zeland, och så- 
ledes icke tillhör vår fauna. Dess cranie är mycket afvikande frän det af 
nordhvalen, och af en jemförelsevis gröfre byggnad, ehuru hvalen är mycket 
mindre, och endast 15 — 16 fot lång. Craniet har lijernskälsregionen nästan 
lika lång som nosen; och nackbenets pars occipitalis räcker nästan till 
midten af craniets längd. Nosen är mindre böjd, och baktill bredare. Den 
främre näsöppningen ligger framom craniets midt. Pannbenens orbitalutskott 
äro mycket bredare än öfverkäksbenens okbensutskott. Underkäksbenen äro 
höga och hoptryckta, samt utan spår till kronutskott. De äro å midten 
högre än baktill; etc. etc. 
Slägtet Eubalaena, J. E. Gray. 
(Troceed. of the Zool. Soc. of Lond. 1864, pag. 201). 
Hufvudet utgör omkring '/^ eller föga mera af kroppslängden, och den 
båge , som munöppningens öfre kant bildar, är baktill nästan tvärt utåt och 
1) Ann. and Magaz. of Nat. Hist., 4:rth ser., vol. VI, pag. 155, fig. 
1—2; och D;o, D:o vol. XI, pag. 108. 
