937 
Underslägtet BALiENOPmu, La Cepéde. 
Kroppen är mindre långsträckt. Ryggfenan har sitt läge, åtminstone 
till stor del, framför den linia, som dragés verticalt öfver anus. Craniets 
bredd innehålles icke 2:ne gånger i dess längd. Underkäkens kronutskott 
är högt. Kotornas antal är 48—50. Barderna äro, åtminstone till större 
delen, hvitaktiga. 
Till detta underslägte böra åtminstone 3;ne arter, nemligen 
en från norra delarne af Atlantiske Oceanen och norra Ishafvet, 
en från södra delarne af samme ucean i grannskapet af Södra 
Amerika ^) , och en från norra delarne af Stille Oceanen. Den 
förstnämnda tillhör vår fauna. 
1. Balsenoptera rostrata (O. Fabricius). 
Vikhvalen 2). 
Bakre delen af ryggfenans has är öfver anus . Bröstfenorna 
äro vid basen och vid spetsen svarta, och eljest hvita med sJcarp 
färggräns inåt. — Ä craniet räcJcer j>ar5 occipitalis icke till 
näsbenen^ men ungefär midt för pannbenens orbitalut skott. 
Näsbenen äro konvexa både of van och framtill. Underkäkens 
kronutskott är nästan midt under orbita. — Barderna äro 
gulhvita. 
Balcena rostrata, O. Fabricius: Fauna Groenlandica, pag. 40. - 1780. 
,, ,, J. HuNTER: Observations on the Structure and Oeconomy 
of Whales; Philos. Transact. of the Roy. Soc. of Lond. 
vol. LXXVII, pag. 373. — 1787. 
. Bal(enoptera acuto-rostrata , La Cepéde: Hist. nat. des Cét. , pag. 134, 
tab. 8. - 1804. 
„ rostrata, H.Kröyer: Nogle Bemserkninger med Hensyn till Balae- 
noptera rostrata; Naturhist. Tidskr. Bd. 2, pag. 617. — 
1838-1839. 
Balcena rostrata, S. Nilsson: Skand. Fauna, Däggdj., 2:dra uppl., pag. 632. 
- 1847. 
Pterobalana minor, D. F. Eschricht: Zool. Anat, Physiol. Unters, iib. diö 
Nord. Wallthiere, pag. 169, tab. V, fig. 2, tab. VI-XIV. 
- 1849. 
„ „ varietas hergensis: Idem: Undersögelser over Hvaldyrene, 
6:te Af handling; K. Danske Vid. Selsk. Skr., 5:te Rsekke, 
Bd. I, pag. 109. — 1849. 
1) Oss synes det vara tydligt, att den af H. Burmeister (Proceed. of 
tbe Zool. Soc. of Lond. 1867; pag. 707) beskrifna Balccnoptera bonaérensis 
från mynningen af floden La Platå, har sin plats inom detta underslägte. 
2) I Norge kallas den Vaagehval, och på Grönland Tikagulih, 
60* 
