1063 
varit talrika i Norska östfinmarken, och att han iakttagit, att 
ijell-lemmelu ynglar på obestämd tid , och att honan föder 9 — 10 
ungar åt gången. Ofvannämnde tidnings N:o 236 lemnade den 
uppgiften, att i slutet af Sept. och början af Oct. ett tåg af 
flell-leralar anländt till Arbro socken i södra Helsingland, och 
att man der i trakten hade i minnet, att dylika vandringar der 
ägt rum 1812, 1820, 1835, och t. o. m. så långt tillbaka som 
1635, detta sednare på grund af en inskription å en brädlapp, 
som fanns under golfvet till orgelläktaren i Jerfsö kyrka. Uti 
nämnde tidningsnummer meddelades äfven, att lemlarne under 
sommaren visat sig i massor i Jeratland. Uti samma tidning, 
N:o 246 för sagde år, uppgafs, att ett lemraeltåg då visat sig 
vid Råda och Likenäs i Wermland, samt sträckt sig ned till 
Ny socken derstädes. Om de i Jemtland under sommaren och 
hösten 1872 förekomna massorna af fjell-lemlar har dessutom 
Lektor P. Olsson i Östersund i bref benäget underrättat oss* 
dervid uppgifvande, att de på många ställen uppätit allt gräset 
på marken, och äfven stundom det i ladorna inbergade höet, 
hvarjemte deras förruttnande lik ansågos hafva förorsakat den 
temligen vidt utbredde, och äfven i Östersunds stad någon gång 
försporde så kallade lemmelfebern , som var långvarig och stun- 
dom dödande. Under den derpå följande vintren uppgräfde Lekt. 
Olsson åtskilliga fjell-lemmeln tillhöriga bo'n, som bestodo af 
en underjordisk gång af stundom öfver 2 alnars längd, slutande 
i en liten, med torrt hö bäddad håla, i hvilken blott ett enda 
individ hade sitt tillhåll, och hvarest icke förefanns något 
vinterförråd. Den nämnde gången gick i början lodrätt nedåt, 
och derefter horisontelt. Stundom sågos fjell-lemlarne under 
vintren springande på snön. 
44. Sid. 337, nederst, tillägges: Enligt E. Kostrup (Vid. 
Meddelels. fra den naturhist. Foren. i Kjöbenh. 1872, pag. 210) 
förekommer den icke så särdeles sällsynt på Fyen i Danmark. 
45. Sid. 365 tillägges: De ställen i Skåne, som hafva namnet 
Björstorp, t. ex. Norra och Södra Björstorp i Albo Härad, och 
Björstorp i Vestra Göinge Härad, hafva sannolikt i äldre tid 
hetat Bjurstorp, och dessa namn torde derföre kunna betraktas 
såsom erinrande om bäfverns förekomst i Skåne. 
46. Sid. 366 tillägges; A. G. Nordvi har i bref benäget 
uppgifvit för oss, att bäfvern fordom sannolikt varit talrikt före- 
kommande i Norska Östfinmarken , emedan Noedvi vid ett offer- 
ed 
