4^ 
4e Chnstfies Læret 'have de, paa den anden Side, tvende 
I^ærdomnie, 5om gandskc stemme overeen^ med de Christnes 
Lære. 
Ben forste Lærdom er denne, at Mennesket er skabt af 
Cud. Seneca siger, at vi ere en Deel af Guds Gierning; og 
at Mennesket ikke er et iiifærdigt Verk, som er giort uden 
Overlæg Og paa et andet Sted siger han: alle Mennesker, 
naar man gaaer tilbage til deres forste Oprindelse, ere af Gud (a). 
I dette Stykke tænkde Stoikerne sundere end mange andre af de 
gamle Philosopher ; fornemmeligen de, som bekiendre sig tW Demo - 
erit*s Skole. Men havde de nyere Stoikere derfor denne sun- 
dere Lære af de Christne? Af Dioqeney Laertius seer man , at 
deres Formand Zeno haver lært det samme. Efter ham haver 
XevoO lært, at Gud haver dannet det Hele, og at han er alle 
Tings Fader (fi). Men haver Gud dannet det Hele , og er alle 
Tings Pader; maa Gud, efter hans Lære, ogsaa have dan- 
net Menneskerne. Cicero, som levede for Christi Tid, og 
altsaa allene kan tale om de ældre Stoikere, siger om dem, at 
de have lært, at Menneskerne vare dannede af Gud af Jord, 
og at hverken Lemmernes Skikkelse og Sted paa Legemet, eller 
Slelens Evner kunde saaledes dannes af en Hændelse {c\ Det er 
fiksaa upaatvivleligt, at Stoikerne havde denne Liere læcge forend 
de kiendte de Christne. 
7,) dc heneficiis Uh, 5, caf, 23. 
fi) Epist. 44. 
b) in vita Zaionis lil\ y, 52S. i^^f c 
cj de Nf7f Dcornm 0^, 2. Si'ct, 140. 153, 154. .t^ 
