4a 
Moder en god . Mand, hvad enten han lever eller doer (g). Men 
fordi ArAonhiy skioadr- tvivlende, haver værer meest tilbdieli^ 
at antage et besynderligt Forsyn, og fordi Epictet gandske be- 
stemt haver antaget sismme ; folger deraf, at de have faaet denne 
renere Lære af dc Christne? Vel skal, efter Diogenss Laertius, 
Zeno have lært: at Guds Forsyn bestyrede Verden og de Tingj 
som ere i Verden- (Ji)\ men deraf tor jeg ikke drage den sikkrc 
Slutning, at han haver lært et Forsyn, -som udstrskde sig tii 
alle enkelte Ting. Men andre af Hedenskabets Vise havde denne Lære 
£br Christi Tid» Saaledes iærde Pythagoras , ar Forsynet bar 
Omsorg for Menneskerne , og at Skiæbnen bestyrede saavel alle 
Ting, som enhver Ting især (i). Ligeledes Isrde Plaf o , at 
Forsynet vaager ikke aliene over de store og vigtige, men end- 
og over Smaating, ligesom store Ting i en Stat ikke kunne vel 
bestyres, naar de mindre Ting forsommes (A)«. H.>n lærer, 4t 
Forsynet bestyrer alle Ting til det Heles Vel; og at det Hele 
ikke er for os, men at enlrver af os er for det Hele, da vi 
cre Dele af det Hele (/). Men om det end er saa, at de 
sldre Stoikere ikke have havt denne Lære om et besynderligt 
Forsyn ; er det da ikke mere rimeligt, at de Nyere have faaet 
denne Lære af Plaio's Skrifter, end af de Christnes hellige Bcgcj? 
Thi at de have læst hine, er upaatvivleligt; at have laest 
disse, cr uvist og ubeviisligt* 
g) hc. c'n. Uh, 3, cap, 26^ 
h) liK 7. P<^g. 528. ^i^if. Stephan;., 
i) Viogenes Låtrtiui lib, g, Segm, -if.- 
Jc) de legihus lib, 10. fng, ^55. Edit, FiciHi4 
I) hc. c ir. pag, 5? 5 7. 
