30 
bL^m dc Christnc ikke have, og- adskilligt, soin strider mod de 
Cbri stiles Lære, 
De nyere Stoikeres Lære cm Gud. 
De nyere Stoikere liavde adskillige Meniiiger om Gud, 
som de Christne ikke have, og, som gandske sriide mod dc 
Chrisrnes Lære. Saaledes statuerede Stoikerne tvende Principer 
Jii alle Ting, nemlig det virkende og det lidende. Det lidende var Mate- 
rien ; det virkende var i Materien; og dette kaldte de Fornuften og 
Gud. Dette var de gamle Stoikeres Lære, som man seer a£ Dfo- 
gems Laertins (m); og den samme Lære finder man ogsaa hos de 
nyere, Sencca siger, at alle Ting bestaae af Aarsag og Materie. 
Aarsagen kalder han Fornuften, som danner Materien; og i det 
folgende siger han, at alle Ting bestaae af Materie og af Gud 
Denne Lære er ubekiendt for de Christne. 
Hvad Gudommens Natur angaaer, troede Stoikerne, blandt 
hvilke Posidojiius , at Gud var cn fornuftig Aand og af Ildens 
Natur (o). Denne Mening om Guddommen havde alle, baade de 
ældre og nyere Stoikere. Hos dem alle var Gud en fiin ætherisk 
Ild Men denne Meening om Gud havde de dog ikke af de 
Christne. 
Stoikerne ansaac ogsaa Gud for at være Verdens almindelige 
Siei, hvilken igicnnemtrængde, opholdt og bestyrede alle Ting. 
n>) m vrta Zeuonis^ lib, 7. ^ag^ 519. Edit, Ste^hani, 
n) Epist 65^ 
o) Stohåci EcIog<e ^hysica cnp, r, 
p) D}9genes Laertius, lib, 7. Segm. 148. 138* 139. 
