V.Trd pa Fornufcens r ja p.ia Sunhedcns Bekostning. Man kan 
ikke have gode Tanker am den Lære, som synes at trænge til 
saa slette Beviser, 
Men forend jeg indlader mig i det fremsatte Sporgsmaals 
Besvarelse, vei jeg forst kortelig undersoge de Grunde , med 
Iivilke Stoikernes Uvenner understotre deres Beskyldninger imod 
dem. Man siger, at Stoikernej som kese andre Philosophers 
Skrifter; vel ikke havde undladet at læse de Chrigrnes, og, at 
intet er naturligere, end at de, ved at læse dem, have benvt- 
ret sig af de gode og sunde Lærdomme, som de f;indt i samme. 
Denne Mening haver ved forste Oiekast nogen Sandsynlighed. 
Det er upaatvivleligt > at de stoiske Philosopher iæsde Philo- 
sophernes Skrifter af de andre Secter. Vi see af Seriesn's Skrif- 
ter, at han, foruden andre? haver læst en Plaro , en Aristote- 
les ^ en Epimr, Stoikerne bandt sig ikke heller slavisk til deres 
Skoles Lære. Derfor siger Seneca: naar jeg fremsætter min 
Mening, saa binder jeg mig ikke til nogen af de anseligste Stoi- 
keres, jeg haver ogsaa Lov til at have min Mening (a). Stoikerne 
vare Selvtænkere. De svore ikke ved Zeno's Lære. Hvad de 
ved egne Undersogelser fandt at være det rigtigste, det antoge 
^3e, Deraf fulgde ogsaa, at de vare i adskillige Stykker af nli- 
'jc Meninger saavcl i deres speculative , som praktiske Phiioso- 
phic, hvorpaa jeg vil anforc nogle Excmpler, 
I den speculative Philosophie vare de af forskiellige Me- 
ninger om VcrdcMis Ende. Pmiæi'ius troede, at Verden skulde 
io) dc vita hcnta llb. cnp, 3, 
