s 
de , som i Særdeleshed beskieftigede hans Lærvillighed og Videlyst. 
Ved sin vedholdende Flid og ved sit ypperlige Nemme giorde haa 
saa betydelige Fremskridt, at han snart blev bekiendt og agtet 
for sine grundige Kundskaber, ei alle-ne hiemme men endog iblant 
Fremmede. Hertugen af Meklenborg oprettede et nyt Universitet 
i Eiirzov ; han vilde forsyne det med duelige og beromte Lærere, 
og han kaldte vor lærde Landsmand til Professor i Mathematiken, 
Der befæstede Teiens ydermere sin velfortiente Berommelse og sit 
gode Navn saa meget, at Fædernelandet troede, at burde eie 
og nytte en saa duelig Mand, og han blev beskikket til ordent* 
lig Professor i Mathematik og Philosophie ved Universitetet i KieL 
Faa sin lange Lobebane, hvis fdrste Deel var opofret aliene 
til Videnskaberne, og den sidste tillige til Statens nærmere Tie- 
n^é, har vor Tetens al Tid viist sig som en duelig, talentfuld 
og arbeidsom Mand, Han var en dybtænkende Philosoph og en 
meget skarpsindig og grundig Marhematiker, 
Med megen Eiefald har han i mange Aar foredraget Philo- 
sophien paa Universiteterne i Biitzou og Kiel; han har giort sig 
meget bekiendt ved sine udgivne philosofhische Versiiche^ Om- 
endskiont den Synspunkt, fra hvilken han saae philosophiske 
Sandheder, var meget forskiellig fra den saa ofte og ideligen for- 
andrede Standpunkt, hvorfra Nutidens Philosopher gaae ud> 
saa folger dog ei deraf, at de tetenske Meninger derfor vare at 
forkaste. Den ældre og nyere Philosophiens Historie synes at be- 
kræfte, at Cicero ei ganske har Uret> naar han sammenligner 
