95 
de have sin Oprindelse fra en atmosphærisk eller lignende Elecrri- 
citet, men at den skulde grunde sig derpaa, at alle Legemer 
indeholde begge Arter af Electriciret , endog da naar de ingen yttre, 
fordi nemlig disse modsarte Electriciterer vare i Ligevægt i det de 
bandt eller endog mættede hinanden. Naar derfor 2 Legemer ise- 
ierte nærmedes til hinanden, skulde disse Electriciteter i det ene Le« 
geme virke fordelende paa dem i det andet, og saaledes en electrisk 
Tension fremkomme, som kunde virke paa Electrometret ; og 
en saaledes opvakt Electriciret skulde det ligeledes være som 
yttrcde sig ved Multipli catorernes sig indbyrdes paa virkende Pla- 
der, og gjore Forsogene med dem uefterrettelige. Men man 
niaatte jo kunne undersoge hvad Art og Grad af Electricitet derpaa 
denne Maade ytrrede sig frivillig hos en Multiplicator, og naar 
dette var skect^ vilde det samme ikke forvirre Undersogclserne 
mere, end den atmosphæriske Electricitet om det var den, der 
frembragte hine frivillige Yttringer. Altsaa gjelder herom det 
samme, som ovenfor er sagt. Tildeels er hi in Paastand desuden 
meget at' omtvivle, saavcl efter Erfaring som Theorie. Erfaring 
viser nemlig, at een og samme Multiplicator viser med lige For- 
sigtighed brugt, men til forskjellige Tider, forskjellig: Electri- 
ciret, snart positiv, snart negativ, da dog dette efter hin For- 
udsætning neppe skulde finde Sred. TTieorien angaaende, da 
synes vel de saakaldre Voltaiske Grundforsog for Galvanismen at 
henpæge paa noget lignende ; men disse Forsog have jo Sted 
imellem forskjellige Metalier, ved disse kan man da vel, om man 
saa synes, maaskce antage, at det ene Metal har meere Aftrac- 
tion til den ene, og det -andet til den anden af de modsatre Elec- 
triciteter, saa at herved en ulige Fordelelse kunde tænkes: men 
