10% 
den Mening om en idcalsk Fuldkommenhed, livortil Mennesket 
endog i den nærværende Verden skal opstige , ved Misforstaaelsc 
har avlet mange ovcrspcndte Forventninger, skadelige Vildfarelse!* 
ja fordærvelige Planer til Statsomveltninger og Menneskeslægtens 
indbildte Fuldkommengidrelse. Disse kan ikke bedre forebygges 
end ved en rigtig Theorie om denne ^ag, der noie bestemmer 
saavel Maalet som Midlerne og Maaden paa hvilken det kan op« 
Éiaaes« Hvad de Gamle have haabet oin et gyldent Aarhundredes 
Tilbagekomst, om et tusindaarigt Rige, nogle Nyere, blandt an- 
dre Franklin selv, men fornemmelig Cofidoreet ^) , om alm.indelig 
Oplysning, Frihed, Lighed og Lyksalighed, vil man beraf bedre 
være istand til at bedommc. Men især have Meningerne om 
denne Sag en meget vigtig Indflydelse paa Lovgivningen, Opdni 
gelsen, ja paa Siatsklogskaben selv, saavidt denne ei har besy^^ 
derlige eller Ojeblikkets Fordele, men alqiinddig Lyksalighed ril 
Form sal. 
At Mennesket frem ibr alle andre Byr besidder .en Evne til 
efterhaanden at blive fuidkomnere er en Sætning, jeg som af an- 
dre tilstrækkelig beviist vel uden Beviis her kan forudsætte. Ved 
Ferfectibilitet forstaaer jeg altsaa ikke den , hvorved Barnet omsider 
kommer til moden Alder. Denne har Mennesket tilfælles med alle an- 
dre Dyr, j^ ethvert organisk Legeme. Crundcn dertil er blpr phy- 
sisk, ikke moralsk. Den Fremskriden til Fuldkommenhed , hvorom 
h'^r handles :> er at foi'staae om den, Iworvcd det fgr enhver er 
n\ueligt at ovcrgaac baade sig selv og andre, dcnj der med den 
modne Alder ei aldeles ophckcr, men i det mindste i en vis Hen- 
seende vedvarer indtil Livets F.udc. u , om JKatio^icr?: ja hele Men 
**J S* lians E^iviss^* 
