ncskeslægt^ns Ff emgaiig fra en raae til den meest dyrkeåe Tiistan^ 
eiler , om man sætter dens Begyndelse og Ende lige, da en lykkelig 
Stræben til af reise sig af sit Fald, for stedse at komme sin Op^- 
rindclse nærmere. Men om denne Fremgang rykker fort i det 
uendelige> eller har sine Grændser, hvorfra Mennesket igien efter- 
haanden gaaer tilbage indtil det paa nye begynder at gknnemlobe 
samme Bane? hvilke Aarsager der til denne Sirkelgang kan være; 
om det i den Henseende med Sicl og Legeme forholder sig paa sam> 
me Maade, eller om den enes Stigen er den andens Falden: disse 
Sporgsmaale ere de, }eg her har foresat mig at undersoge eller 
rettere sagt ved nogle Betragtninger at oplyse, der kan bringe os 
et tilfredsstillende Svar noget nærmere. En firldkommen Oplos- 
ning udkræver saa mange Ting, der af den dybeste Kundskab 
om Historien og Naturen maae være givne, at den forst kan 
være Frugten af manges forenede Bestræbelser. At have leveret 
et nyt Bidrag dertil er næsten storre Fortieneste end jeg tor tillseg^ 
ge mig: je:g noies med den meget ringere at have viist hvor 
mange indvortes og udvortes Hielpemidlcr den forudsætter. 1>Q 
Tanker, jeg her skal foredrage, ere, hver for sig betragtede, ei 
heller nye. Maaden, paa hvilken jeg har stillet d^m sammen, d^ 
Forhold imellem dem, som man derved bliver vaer, kunde allige- 
vel give dem en nye Interresse, og saaledes giore dem den Plads 
værdige, de er bfsremte til at indtage, dersom Udforelseø no» 
geniedes svarer til mie Haab og Onske, 
Hvad det for.^te angaaer^ om Menneskets muelige Fuld- 
kommenhed har sine Grændser, som der ei kan overskride, saa 
synes Sporgsmaaletj naar man raadfdrer sig med Erfarenhed, ei 
